SCANDALUL continuă, şi după alegeri: Aleea Teilor se împiedică în capitelurile vechii cetăţi Callatis
SCANDALUL continuă, şi după alegeri: Aleea Teilor se împiedică în capitelurile vechii cetăţi Callatis
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMangalia „cea veselă”
Mangalia „cea veselă”
Lucrările la Aleea Teilor din Mangalia a strânit tot mai multe controverse de-a lungul timpului, mai ales de când în timpul săpăturilor a fost decoperit un capitel ionic în interiorul vechii cetăţi Callatis. Atât cetăţenii, cât şi reprezentanţii Centrului Cultural se arată indignaţi de faptul că nu au fost consultaţi cu privire la lucrările de pe aleea respectivă. Deşi nu este vorba dcât de o suprafaţă ce se întinde pe 1 kilometru, oamenii sunt supăraţi nevoie mare că se sapă în cetate şi că descoperirile arheologice importante se fac cu buldoexcavatorul.
Pe de cealaltă parte, primarul localităţii, Cristian Radu, susţine că cei care au plângeri la adresa administraţiei locale cu privire la lucrări sunt oameni care nu au altceva mai bun de făcut. Cât despre reprezentanţii culturii din oraş, edilul spune că ar trebui să stea mai mult pe teren, să supravegheze lucrările. Acesta asigură toţi locuitorii că lucrările se vor finaliza în ciuda tuturor pietrelor aruncate de cei nemulţumiţi că se sapă în zona respectivă.
Anul trecut, administraţia locală din Mangalia a demarat lucrările de reabilitare la Aleea Teilor din localitate. Acest proiect a întâmpinat numeroase obstacole de-a lungul timpului, motiv pentru care nici nu a putut fi finalizat până la data de 31 decembrie 2015, aşa cum era stabilit de la început. Iniţial finanţat din fonduri europene, administraţia locală a fost nevoită să scoată bani din propriul buzunar pentru a acoperi cheltuielile aferente lucrărilor, pentru că antreprenorul general nu a respectat termenele.
Apoi, un alt eveniment care a scuturat puţin acest proiect a fost descoperirea la aproximativ un metru adâncime a unui capitel ionic întreg, sculptat în calcar, în luna octombrie a anului trecut. Descoperirea a fost făcută de directorul Muzeului Callatis, respectiv Marcel Colesniuc. Acesta a fost dus ulterior la muzeu, curăţat şi trecut în expoziţia permanentă a instituţiei. Acum se pare că localnicii sunt supăraţi foc că săpăturile „diavoleşti” distrug orice fărâmă de istorie rămasă în localitate şi se tem ca nu cumva muncitori, printr-un exces de zel, să distrugă situl arheologic şi fântâna care are o deosebită importanţă.
Directoarea Centrului Cultural Callatis, Tatiana Odobescu, a precizat că nu au fost informaţi cu privire la săpăturile recente: „Momentan lucrarea s-a stopat. E un perimetru care trebuia cercetat preliminar din punct de vedere arheologic. De acum încolo, se va săpa doar manual. A fost un exces de zel de care noi n-am ştiut, dar a fost anunţat beneficiarul. Am vorbit cu primăria şi s-a oprit lucrarea. Am vorbit şi cu managerul de proiect”, a declarat, pentru „Replica”, Tatiana Odobescu, directorul Centrului Cultural Callatis. Edilul a fost ceva mai acid în declaraţii şi a precizat că acei locuitori care sunt nemulţumiţi de lucrările de pe Aleea Teilor, nu au ceva mai bun de făcut cu timpul lor decât să comenteze.
„Proiectul se va finaliza. Cei care vorbesc doar de dragul de a-şi da cu părerea nu au altceva mai bun decât să comenteze pe facebook. Dacă nu se sapă, se zice că de ce nu se sapă, dacă se sapă, iar nu e bine. Nu s-a sistat nici o lucrare. Nu poţi sista o lucrare care are un kilometru. Faleza are un kilometru. Fântâna despre care vorbesc ei are 2-3 metri pătraţi şi pe acea suprafaţă nu se lucrează. Ne preocupă şi pe noi situl arheologic la fel ca pe cei de la cultură.
Dar ei trebuie să fie mult mai atenţi. Dacă îşi fac datoria şi dacă ar fi pe şantier, ar vedea şi ei cum se lucrează şi chiar ne-ar ajuta. Îmi doresc foarte mult să-i văd pe şantier. Mi-aş dori să văd că toţi cei care reclamă anumite lucruri îşi fac datoria cel puţin 8 ore pe zi, nu doar atunci când îşi aduc aminte”, a declarat Cristian Radu, primarul municipiului Mangalia.
Geanina DRĂGOI
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.