A început exodul bancherilor către sistemul bugetar: salariile sunt mai mari şi avantajele mai multe
A început exodul bancherilor către sistemul bugetar: salariile sunt mai mari şi avantajele mai multe
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPotrivit declaraţiilor făcute de Constantin Paraschiv, preşedintele Federaţiei Sindicatelor din Asigurări şi Bănci (FSAB), băncile comerciale din România nu mai fac atât de multe calcule despre cum să disponibilizeze fără sincope angajaţii din sistemul bancar din cauza fenomenului digitalizării şi a taxei pe activele bancare. Explicaţia schimbării de strategie stă în modificarea atitudinii angajaţilor faţă de bancă. Tot mai mulţi salariaţi ai sistemului bancar aleargă acum către sistemul bugetar, unde salariile sunt mult mai mari şi avantajele mai multe. Potrivit acestuia, salariul mediu net la nivel de ramură în sistemul bugetar este de 5.000 de lei, în condiţiile în care salariul mediu net la nivel de sistem bancar este de 4.000 de lei.
Grupul bancar francez Societe Generale, prezent şi pe piaţa din România, a prezentat pe 9 aprilie 2019 un plan care vizează eliminarea a 1.600 de locuri de muncă la nivel mondial, în principal la divizia sa corporate şi investment banking, în încercarea de a creşte profitabilitatea după performanţele slabe de anul trecut, transmite Reuters. Întrebaţi dacă decizia va atinge şi BRD, subsidiara din România a grupului bancar francez, reprezentanţii băncii au precizat că cele 1.600 de disponibilizări vor avea loc în Paris, Londra şi New York, divizii bancare unde respectivul model de business este prezent cu prisosinţă. "BRD lucrează doar la nivelul României, nu are preocupări pentru comercial&investment banking la nivel global. Deci pe noi nu are cum să ne afecteze acest plan de restructurare al grupului. Noi suntem o bancă de retail concentrată pe piaţa românească", a declarat Traian Traicu, purtătorul de cuvânt al BRD Groupe Societe Generale.
Întrebat despre acest aspect, Constantin Paraschiv, preşedintele Federaţiei Sindicatelor din Asigurări şi Bănci (FSAB), a spus că nu ştie nimic concret în acest sens, chiar dacă "procesul amplu/global al digitalizării va ajunge şi în România, chiar dacă cu o anumită întârziere faţă de ţările dezvoltate, iar principalul său efect este disponibilizarea unei mari părţi din personal". În plus, chiar băncile care au decis o anumită restructurare a busness-ului la nivel naţional, pentru a contracara efectele OUG 114 bis, nu apelează neapărat la restructurări de personal, ci la relocări ale acestuia. În cazul Raiffeisen Bank, de exemplu, care a decis să închidă o serie de agenţii mai repede decât era planificat (până la sfârşitul lui 2020 iniţial, acum până în 2019 la final), angajaţii sucursalelor/agenţiilor care sunt închise sunt redistribuiţi, în măsura posibilităţilor, către alte unităţi ale băncii sau către centrală.
Constantin Paraschiv subliniază că, din contră, la ora actuală, sistemul bancar se confruntă cu o situaţie inedintă: caută angajaţi! Şi nu pentru că vor să se extindă şi au nevoie de mai mult personal, ci pentru că au rămas fără cel existent. "La nivel general, băncile comerciale nu mai sunt atractive ca şi loc de muncă şi tot mai mulţi angajaţi ai acestora au migrat către sistemul de stat, unde salariile şi bonusurile sunt mult mai atractive", a declarat Constantin Paraschiv subliind că majoritatea băncilor fac angajări, nu en-gross, ci pe anumite posturi, dar fac angajări.
Întrebat cât a ajuns salariul mediu net în bănci, Paraschiv a subliniat că în jur de 4.000 de lei, în timp ce la bugetari salariul mediu net este de 5.000 de lei. Dacă ne gândim că la anumite ministere media salarială este mult mai mare....înţelegem cu uşurinţă de ce bancherii vor să lucreze pentru stat.
În septembrie 2018, economica.net scria: "Sub guvernarea coaliţiei PSD-ALDE, salariile nete din administraţie au crescut cu aproape 42%. În august anul acesta, ultimele date disponibile, câştigul salarial din administraţie a ajuns la 4.230 lei. Nivelul a devenit comparabil cu câştigul din bănci şi asigurări, care a urcat în perioada menţionată cu doar 13,7%, până la 4.550 de lei. Dintr-o categorie superioară funcţionarilor mai fac parte doar piloţii, IT-iştii şi petroliştii, care au câştiguri medii de peste 5.000 de lei. Categoria cu care administraţia se bătea în câştiguri acum doi ani, Depozitare şi activităţi auxiliare pentru transport a rămas în urmă, la 3.365 de lei. Citiţi articolul integral aici.
Anul trecut, ministrul Finanţelor, Eugen Teodorovici, a recunoscut că a trimis un document la Bruxelles în care guvernul vorbeşte despre îngheţarea salariilor în sectorul public în 2019 şi despre ajustări ale politicii de angajare la stat. Printre măsurile ce ar putea fi luate în calcul la elaborarea proiectului de buget pe 2019 se numără îngheţarea salariilor în sectorul public la nivelul din 2018. De asemenea, se propune păstrarea numărului mediu de salariaţi în sectorul public la fel ca şi în 2018. Cu toate acestea, acum mai puţin de o săptămână, o Ordonanţă de urgenţă (OUG 41) care măreşte brusc şi exclusiv salariile din Ministerul Finanţelor şi din cel al Muncii, cu nu mai puţin de 25%, a trecut de plenul Parlamentului şi a plecat la preşedinţie pentru promulgare. În plus, pe site-ul Ministerului Finanţelor a mai apărut un proiect de ordonanţă care prevede o majorare suplimentară de 10% a salariilor din acelaşi Minister. Este un vis mai vechi al ministrului Teodorovici, care asistă de ceva vreme la un exod al specialiştilor din Ministerul său spre altele mai darnice. Finanţele oferă acum unele dintre cele mai mici salarii din administraţia centrală. Bugetul de personal nu se va modifica, ceea ce înseamnă că pot urma concedieri în etajele inferioare.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.