Afacerea foarte profitabilă a doctorilor care le taie limba bebelușilor
Afacerea foarte profitabilă a doctorilor care le taie limba bebelușilor
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestTimp de secole, moașele și medicii au tăiat membranele de sub limba bebelușilor care suferă de anchiloglosie, atunci când limba este legată prea strâns de fundul gurii, pentru a face alăptarea mai ușoară. Dar popularitatea procedurii a explodat în ultimul deceniu, în timp ce femeile se simt tot mai presate să hrănească la sân nou-născutul. Consultanții în lactație și dentiștii au promovat în mod agresiv aceste proceduri, chiar și în cazul bebelușilor care nu prezintă niciun semn real de „limbă scurtă” și în ciuda faptului că există riscul apariției unor complicații grave, potrivit unei investigații New York Times.
Tess Merrell a alăptat trei bebeluși și nu s-a așteptat niciodată că va avea probleme cu cel de-al patrulea. Dar, după o lună de chinuri cu nou-născutul, ea a apelat la un consultant în lactație, care a identificat imediat problema: limba bebelușului era legată de fundul gurii.
Aceasta era o problemă obișnuită care putea fi rezolvată printr-o procedură simplă la dentist. „Era lăudată ca fiind un leac minune”, a spus Merrell, care lucrează ca antrenoare de fotbal (soccer) la un liceu din Boise, Idaho.
Consultanta i-a recomandat un dentist care, în decembrie 2017, i-a tăiat bebelușului membrana care leagă limba de fundul gurii cu laserul. În câteva zile, bebelușul pe nume Eleanor a început să refuze să mănânce și a devenit periculos de dezhidratat, după cum arată și fișele medicale. Și-a petrecut prima ei zi de Crăciun fiind hrănită printr-un tub.
O mică parte dintre bebeluși se nasc cu un mănunchi de țesut care leagă vârful limbii de fundul gurii. În unele cazuri mai pronunțate, doctorii taie acest țesut. Dar multe „limbi scurte” nu fac de fapt niciun rău și există prea puține dovezi care să arate că tăierea lor ajută cu hrănirea.
Totuși, unii consultanți în lactație și dentiști le propun mamelor anxioase și extenuate, cum era și Merrell, ideea operației cu laser, pe care le-o prezintă ca pe un leac universal ce va îmbunătăți alăptarea și va preveni o serie de probleme de sănătate, inclusiv apneea, unele probleme de vorbire și constipația, potrivit multor părinți, dentiști, doctori și consultanți.
Cei mai mari susținători ai „eliberării limbii scurte” recomandă operația laser nu doar pentru țesutul de sub limbă, dar și pentru membranele care leagă buzele și obrajii de gingii. Diagnosticarea și tăierea acestor „legături orale” – de multe ori, în schimbul a sute de dolari – a devenit o industrie de nișă.
Dentistul care câștigă milioane de dolari pe an doar din tăierea frenului lingual
Un bine-cunoscut dentist din Manhattan câștigă milioane de dolari pe an doar de pe urma procedurii de tăiere a frenului lingual. Consultanții în lactație care le recomandă pacienților acest tratament și îi asistă pe dentiști primesc la rândul lor bani. Companiile care produc lasere se grăbesc și ele să profite de acest trend.
Numărul de operații realizate la spital în SUA – o fracție mică din numărul total de proceduri – a crescut cu mai bine de 800% la nivel național între 1997 și 2012 până la 12.000, potrivit unui studiu citat de NYT.
Oreliștii din 25 de state americane au spus că au observat o creștere foarte mare a cererilor pentru consultații legate de anchiloglosie, iar uneori acest val de cereri le dă peste cap programul. Căutările pe Google legate de „limba scurtă” au atins un nou record în luna iunie, dublu față de numărul căutărilor de acum cinci ani.
În 2020, un cabinet medical mare din New Jersey a trimis un e-mail prin care îi avertiza pe părinți că bebelușii sunt „tăiați într-un ritm alarmant”. Anul trecut, un cabinet din Kentucky a emis o alertă similară, oferind exemple cu bebeluși care refuză să se hrănească și au „dureri puternice” după procedurile laser.
Doctorul Charles Cavallo a spus pentru NYT că el a emis alerta ca răspuns la ceea ce el consideră a fi o „goană după bani” din partea dentiștilor și consultanților în lactație locali.
Complicațiile grave sunt rare, dar doctorii spun că au văzut tăieturi care provoacă dureri atât de mari încât bebelușii refuză să mai mănânce, devin deshidratați și subnutriți. În unele cazuri, faptul că limba nu mai era legată strâns de fundul gurii a făcut ca bebelușul să aibă probleme de respirație.
Unii părinți au spus că sentimentul de vinovăție pe care l-au resimțit văzându-și bebelușii suferind i-a aruncat în depresie. Alții au cheltuit mii de dolari la chiropracticieni și terapeuți de vorbire care au susținut că nou-născuții cu probleme au nevoie de serviciile lor pentru a se recupera cu succes.
900 de dolari pentru o operație de cinci minute
În 2020, un grup de 16 medici specialiști în ORL cu multă experiență au publicat un ghid prin care avertizau că anchiloglosia este supradiagnosticată și că procedurile de tăiere a țesutului care leagă obrazul de gingie „nu ar trebui făcute”.
Cu toate acestea, procedura a devenit atât de populară încât chiar și unii dintre susținătorii originali ai ei au început să se îngrijoreze. „Totul arată ca un cui pentru că toată lumea are un ciocan acum”, a spus Catherine Watson Genna, o consultantă în lactație din New York care în 2004 a scris un articol în care prezenta beneficiile operației.
Un doctor din Manhattan care a făcut operații de tăiere a limbii bebelușilor de două decenii a spus că primește chiar și 100 de pacienți pe săptămână pentru această procedură – operația, care durează cinci minute, costă 900 de dolari.
Nu toți părinții se declară mulțumiți de procedură. „Am ajuns de la un copil care se hrănea lacom la unul care nu mai putea să se hrănească de la sân”, a spus o mamă. „Mă simțeam ca și când, ce naiba i-am făcut copilului meu?”
Doctorul care l-a tratat pe bebeluș a spus că astfel de cazuri sunt foarte rare, dar că „cel mai probabil, l-aș trata diferit acum”. De asemenea, medicul din Manhattan a spus că acum i-ar avertiza pe părinți că procesul de recuperare ar putea fi unul lung și complicat, citează digi24.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.