Alexandru Cumpănașu, trimis în judecată de DNA Constanța, într-un dosar de coruptie
Alexandru Cumpănașu, trimis în judecată de DNA Constanța, într-un dosar de coruptie
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestAlexandru Cumpănașu, trimis în judecată de DNA Constanța, într-un dosar de coruptie. Acesta este acuzat că a mințit în privința studiilor, în cadrul unui proiect pe fonduri europene.
Procurorii din cadrul Direcției Naționale Anticorupție – Serviciul teritorial Constanța au dispus trimiterea în judecată, în stare de libertate, a unui inculpat, persoană fizică, în sarcina căruia s-a reținut comiterea infracțiunii de participație improprie (în forma instigării) la folosirea sau prezentarea cu rea-credinţă de documente ori declaraţii false, inexacte sau incomplete, dacă fapta are ca rezultat obţinerea pe nedrept de fonduri europene.
În rechizitoriul întocmit, procurorii au reținut, în esență, următoarea stare de fapt:
În cursul anului 2016, în contextul implementării de către Ministerul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice în parteneriat cu Școala Națională de Studii Politice și Administrative a proiectului finanțat din fonduri europene ce avea ca obiect ”Consolidarea cadrului pentru creșterea calității serviciilor publice și pentru stabilirea dezvoltării la nivel local”, inculpatul l-ar fi determinat pe responsabilul de proiect să-l angajeze pe un post de expert IT, în condițiile în care acesta nu îndeplinea cerințele fișei postului (acelea de a deține o diplomă de studii universitare și de a avea experiență în specialitate de minim 1 an). Ulterior, deși inculpatul ar fi promis de mai multe ori că va aduce documentele respective care să ateste îndeplinirea condițiilor de angajare, nici până la data finalizării proiectului nu a făcut acest lucru.
Ca urmare a demersurilor menționate mai sus, inculpatul ar fi obținut pe nedrept suma de 308.630 lei cu titlu de retribuție pentru activitatea depusă în calitate de expert IT în proiectul respectiv.
În cauză au fost dispuse măsuri asigurătorii.
Până la data întocmirii rechizitoriului, Ministerul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice nu a comunicat dacă se constituie parte civilă în procesul penal.
Dosarul a fost trimis spre judecare Tribunalului București cu propunere de a se menține măsurile asigurătorii dispuse în cauză.
Facem precizarea că această etapă a procesului penal reprezintă, conform Codului de procedură penală, finalizarea anchetei penale și trimiterea rechizitoriului la instanță spre judecare, situație care nu poate să înfrângă principiul prezumției de nevinovăție.
Ce spunea Cumpănașu, în 2019!
”La 2 zile după terminarea alegerilor (n.red. parlamentare), am fost audiat de către DNA Constanța. M-am prezentat ca un cetățean normal și am demontat în integralitate minciuna SNSPA. În fapt, a lui Remus Pricopie și a unei mici găști din jurul acestuia. Am solicitat să lămuresc deîndată toate aspectele, ceea ce am și făcut. Fiind o plângere penală era normal ca procurorii să facă verificări. Nu am primit din partea DNA nicio informație precum cea falsă, prezentată în presă. Ultima corespondență cu DNA Constanța a avut loc chiar acum câteva zile și mi s-a comunicat că nu mai este nevoie de nimic suplimentar pentru a lămuri speța. Subiectul este ridicol și în fapt, dacă a existat vreo greșeală aceasta aparține SNSPA și rectorului acesteia.”, spunea Cumpănașu, după audierea la DNA.
”Nu am mințit și nu am dat NICIO declarație din care să rezulte că am studii superioare la acel moment. Nu am prezentat SNSPA nicio informație eronată sau care să nu corespundă realității. Toate diplomele și CV-ul transmise pentru angajare au fost cele reale. Încadrarea pe post, respectiv anexa la care se face referire a fost întocmită de SNSPA, semnată de rector sau în numele lui și de mine. Nu este o declarație pe propria răspundere sau alt fel de inducere în eroare a SNSPA. Este stupid ce afirmă SNSPA care din informațiile mele sunt verificați cu privire la întregul proiect de către DNA București, nu doar cu privire la această glumă proastă”, a completat Cumpănașu.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.