Ambasadorul Republicii Bangladesh, Daud Ali, VREA să IMPORTE PRODUSE prin PORTUL CONSTANȚA. Video
Ambasadorul Republicii Bangladesh, Daud Ali, VREA să IMPORTE PRODUSE prin PORTUL CONSTANȚA. Video
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestAsociația Oamenilor de Afaceri Constănțeni (A.O.A.C) a făcut un parteneriat cu ambasadorul Republicii Populare Bangladesh, Daud Ali, pentru a aduce forță de muncă dar și produsele originare din țara asiatică, în Constanța. Ambasadorul s-a arătat încântat de Portul Constanța și de faptul că astfel vor putea exporta cât mai multe produse, fapt ce le-ar crește încasările.
Asociația Oamenilor de Afaceri Constănțeni (A.O.A.C) a organizat, miercuri, 30 iunie, o conferință de presă cu ocazia vizitei în municipiul Constanța a ambasadorului Republicii Populare Bangladesh, Daud Ali. În cadrul evenimenului se vor discuta mai multe subiecte în vederea găsirii de noi oportunități și colaborări viitoare pentru dezvoltarea mediului de afaceri constănțean și cel din Republica Populară Bangladesh. Evenimentul s-a desfășurat pe vasul Kaptain M, ancorat în Portul Turistic Tomis. Prezenți au fost: președintele Asociației Oamenilor de Afaceri Constănțeni, Daniel Popescu, subprefectul Secyl Suliman, mai mulți reprezentanți ai societăților constănțene. Subiectul principal a fost acela de a aduce muncitori din Bangladesh în Constanța dar și invers. „Îi mulțumesc domnului ambasador Daud Ali, doamnei subprefect dar și tuturor invitaților ce ne sunt astăzi alături. Suntem la început de drum și dorim să facem cât mai multe proiecte pe care să le ducem la final, să ne implicăm în mediul de afaceri și tocmai de aceea, după cum știți forța de muncă este scăzută la nivel național. Astfel, am acceptat invitația domnului ambasador care dorește să promoveze forța de muncă din Bangladesh”, a declarat Daniel Popescu, președintele Asociației Oamenilor de Afaceri Constănțeni.
Daniel Popescu
Mihaela Grigore: „E o continuă nevoie de forță de muncă în țară”
Printre oamenii de afaceri constănțeni s-a aflat și reprezentanta firmei N.G.M. Company Năvodari care s-a declarat încântată de un posibil parteneriat cu Republica Populară Bangladesh. „Întotdeauna am avut nevoie de forță de muncă. Nu am avut forță de muncă și a trebuit să calificăm oameni cu AJOFM-ul. E o continuă nevoie de forță de muncă în țară, tineretul pleacă peste hotare , cei bătrâni se pensionează și așa rămânem fără forță de muncă. În domeniul meu de activitate m-ar interesa nu numai forța de muncă din Bangladesh ci și materia primă pe care o folosesc precum țesături, mătăsuri, accesorii, piele, dar și altele. Muncitorilor din Bangladesh le-aș putea oferi, conform legii, cazare, masă, salariu, exact cum spune legea”, a declarat Mihaela Grigore, reprezentantul unei firme de producție din Năvodari.
Video 1:
Ambasadorul vrea să exploateze Portul Constanța
Pe lângă forța de muncă care ar putea să ajungă pe litoralul românesc, ambasadorul s-a arătat încântat de Portul Constanța și de faptul că ar putea să exporte produsele lor în România prin acest port fără a mai plăti taxe să le ia din Germania sau Olanda. „Până să fiu ambasador în România. Eu vreau să mă axez pe Portul Constanța pentru ca noi suntem foarte buni exportatori și sunt foarte multe produse made în Bangladesh. Prin Portul Constanța intra toate mărfurile. Portul nu este la capacitate maximă. Produsele noastre merg în Germania sau Olanda dar trec prin Portul Constanța.
Oamenii de afaceri din Constanța cumpără produsele noastre din Germania sau Olanda. Astfel, ei câștigă beneficii și românii cumpără cu costuri în plus de la ei produsele noastre. Scopul meu e să ajutăm oamenii de afaceri din Constanța să transportăm produsele noastre, prin Portul Constanța. Astfel, Portul si oamenii de afaceri au beneficii. În final, noi vrem ca exportul să fie mai mare în Bangladesh. 13 milioane de oameni din Bangladesh lucrează in afară”, a declarat ambasadorul Republicii Populare Bangladesh, Daud Ali.
Video 2:
Diana BERECHET
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.