Antioxidanții din creier, asociați cu tratarea mai eficientă a psihozelor
Antioxidanții din creier, asociați cu tratarea mai eficientă a psihozelor
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestAntioxidanții, acele substanțe care luptă împotriva radicalilor liberi din corp, ar putea îmbunătăți tratamentul pshihozelor în stadii timpurii, sugerează un nou studiu, scrie doc.ro.
Odată ce pacienții cu psihoză încep tratamentul, starea unora se îmbunătățește în câteva săptămâni, în timp ce în cazul altora poate dura mai multe luni.
Căutând să înțeleagă și să influențeze această disparitate, prof. dr. Lena Palaniyappan și echipa sa de cercetători de la Școala de medicină și stomatologie Schulich din cadrul Universității Western Ontario au explorat anumite substanțe chimice din creier, cu scopul de a accelera timpul necesar unui pacient pentru a răspunde la medicația prescrisă.
Cercetările anterioare au arătat că pacienții care se confruntă cu primul episod de psihoză și răspund devreme la tratament au rezultate generale mai bune. Acest lucru înseamnă simptome atenuate și îmbunățirea funcționării zilnice, precum și petrecerea a mai puțin timp în spital.
Pacienții cu un nivel ridicat de glutation răspund mai repede la tratament
Echipa de oameni de știință implicată în studiu a analizat în mod specific nivelurile de antioxidanți din creier și a constatat că aceste substanțe chimice care eliberează organismul de produse secundare metabolice normale, numite radicali liberi, pot îmbunătăți rezultatele intervenției precoce în psihoză. Savanții au analizat în mod special o zonă a creierului numită cortex cingular, care este bine conectată la o rețea de regiuni care joacă un rol major în generarea simptomelor de psihoză.
Rezultatele au arătat că pacienții cu un nivel mai ridicat al unui antioxidant numit glutation au răspuns mai rapid la medicația pentru psihoză și au avut rezultate îmbunătățite. Ei au estimat că o creștere de 10% a antioxidanților ar putea duce la reducerea timpului de ședere în spital cu cel puțin șapte zile.
„Acest studiu demonstrează că dacă putem găsi o modalitate de a stimula cantitatea de antioxidanți din creier, am putea fi capabili să ajutăm pacienții să iasă mai repede din spital, să le reducem mai repede suferințele și să îi ajutăm să se întoarcă mai repede la munca și la studiile lor”, a spus dr. Palaniyappan.
Nivelurile de antioxidanți din creier variază în mod natural de la o persoană la alta, iar aceste variații pot fi atribuite alegerilor de viață precum exercițiile fizice și stilul alimentar. Există, de asemenea, modalități de a stimula farmaceutic aceste niveluri. Un supliment numit N-Acetil Cisteină (NAC), precum și extractul de broccoli pot crește cantitatea de antioxidanți din creier dacă sunt administrați pe o perioadă lungă de timp. De asemenea, se pot încerca și complexele nutraceutice pe bază de ulei de pește de mare adâncime, complexul de vitamine B, luteină, extract de rădăcină de ginseng, zeaxantină naturală.
Autorii acestui studiu în colaborare cu dr. Jean Theberge de la Lawson Imaging au utilizat imaginistica RMN pentru a examina nivelurile de antioxidanți în creierul a 37 de pacienți noi din Programul de prevenire și intervenție timpurie pentru psihoze (PEPP) de la London Health Science Center. Nivelurile de antioxidanți au fost studiate înainte de începerea tratamentului pentru psihoză, precum și timp de șase luni după tratament.
Ce sunt antioxidanții și de unde îi obținem
Antioxidanții sunt substanțe care pot preveni sau încetini deteriorarea celulelor cauzate de radicalii liberi, molecule instabile pe care organismul le produce ca reacție la presiunile mediului și la alte presiuni. Uneori, sunt numiți și vânători de radicali liberi. Sursele de antioxidanți pot fi naturale sau artificiale.
Antioxidanții pot să provină din plante, dar și organismul produce niște antioxidanți, cunoscuți sub denumirea de antioxidanți endogeni. Cei care provin din afara corpului se numesc exogeni. Factorii care cresc producția de radicali liberi în organism pot fi interni, cum ar fi inflamația sau externi, de exemplu, poluarea, expunerea la ultraviolete și fumul de țigară.
Radicalii liberi sunt substanțe reziduale produse de celule pe măsură ce organismul prelucrează alimentele și reacționează la mediul înconjurător. Dacă organismul nu poate prelucra și elimina eficient radicalii liberi, poate să apară stresul oxidativ. Stresul oxidativ a fost asociat cu apariția unor boli de inimă, cancer, artrită, accident vascular cerebral, boli respiratorii, deficiene imunitare, emfizem, boala Parkinson și alte afecțiuni inflamatorii sau ischemice.
Se crede că există mii de substanțe care pot acționa ca antioxidanți. Fiecare are propriul rol și poate interacționa cu ceilalți pentru a ajuta organismul să funcționeze eficient. Exemple de antioxidanți care provin din afara corpului includ: vitamina A, vitamina C, vitamina E, beta caroten, licopen, luteina, selenium, mangan, zeaxantina. Flavonoidele, flavonele, catechinele, polifenolii și fitoestrogenii sunt toate tipuri de antioxidanți și fitonutrienți și toate se găsesc în alimente pe bază de plante.
Fiecare antioxidant îndeplinește o funcție diferită și nu se poate schimba cu un altul. Acesta este motivul pentru care este important să avem o dietă variată. Cele mai bune surse de antioxidanți sunt fructele și legume. Alimentele cu un conținut ridicat de antioxidanți sunt adesea denumite „alimente funcționale”.
Pentru a obține antioxidanți specifici, e bine să incluzi în alimentație:
Vitamina A - produse lactate, ouă și ficat
Vitamina C - cele mai multe fructe și legume, în special fructe de pădure, portocale, kiwi, căpșuni și ardei gras
Vitamina E - nuci și semințe, ulei de floarea soarelui și alte uleiuri vegetale, precum și legume verzi cu frunze (spanac, salată verde, varză creață etc.)
Beta-caroten - fructe și legume viu colorate, cum ar fi morcovii, mazărea, spanacul și mangoul
Licopen - fructe și legume roșii și roz, inclusiv pepene verde și pătlăgele roșii
Luteină - legume verzi cu frunze, porumb, papaya și portocale
Seleniu - orez, porumb, grâu și alte cereale integrale, precum și nuci, ouă, brânzeturi și leguminoase.
Gătirea anumitor alimente poate crește sau poate scădea nivelul de antioxidanți. Licopenul, de exemplu, este antioxidantul care oferă roșiilor culoarea lor bogată și intensă. Deși e indicat să consumăm și roșii crude, când aceste legume sunt tratate termic, licopenul devine mai biodisponibil, adică mai ușor de procesat și de utilizat de către organism. Studiile au arătat, însă, că mazărea, conopida și dovlecelul își pierd mult din activitatea lor antioxidantă în procesul de gătire. Lucrul cel mai important este consumul unei varietăți largi de alimente bogate în antioxidanți, atât gătite, cât și crude - e bine să avem la fiecare masă cel puțin o legumă.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.