Anumite sunete te înnebunesc? Suferi de o boala rară și atipică
Anumite sunete te înnebunesc? Suferi de o boala rară și atipică
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDeși pare un subiect superfluu, există o afecțiune neurofiziologică, în care anumite tipuri de sunete pot fi iritante și îi afectează pe anumiți oameni într-un mod mult mai intens și este mai frecventă decât ai putea crede.
Anumite sunete te înnebunesc? Suferi de misofonie, boala rară și atipică
Misofonia, adică „ura față de sunet”, reprezintă o afecțiune neurofiziologică în care oamenii au o reacție disproporționat negativă la sunete specifice, nu la toate sunetele. Și, cu toate că sunt conștienți de faptul că reacționează excesiv la anumite sunete, nu își pot controla reacția.
Există o listă în continuă reactualizare de sunete care sunt percepute ca declanșatoare de emoții puternice negative. Anumite sunete, deși aparent inofensive, de la plescăit sau șuierat, felul în care cineva respiră, la foșnitul ambalajelor, au un efect puternic asupra anumitor persoane.
Sunetele produse de aceste mișcări sunt percepute diferit de creierele lor și sunt cu atât mai enervante cu cât aparțin membrilor familiei decât străinilor.
Nici nu trebuie să fie foarte puternice, chiar și respirația sau vorbitul în șoaptă sunt iritante pentru persoanele cu misofonie.
Lista de sunete declanșatoare
Gura și mâncatul: sorbit băuturi, mestecat, clănțanit, plescăit, mestecat gumă și făcut baloane, sunete produse de sărut, mușcarea unghiilor, scuipat, supt, înghițit, vorbitul cu mâncarea în gură, periajul dinților, scrâșnitul dinților, ronțăit.
Respirație / nas: grohăit, gemete, țipete, respirație puternică, sforăit, strănut, vorbit tare sau încet, sughiț, căscat, fluierat și respirația șuierătoare.
Vocal: zgomote, vorbire înfundată, voci nazale, cuvinte utilizate des cum ar fi hm sau ah (cuvinte repetate), sunete sibilante (sunete S, P, T, CH, K, B), cântat fals, fluierat.
Mediu: sunetele de la tastatură, mouse, telecomandă, stilou, sunete produse de ruperea, mototolirea hârtiei, ceasuri, scris pe telefonul mobil și tonul de apel.
Ustensile: tacâmuri de bucătărie, zgomotul care apare când tacâmurile ating farfuria.
Împachetare: foșnit, pungi de plastic care se deschid sau se freacă și se încrețesc.
Autovehicule: bipul care se aude în timp ce mașina este blocată, când ușa mașinilor este trântită, diferite mesaje de semnalizare.
Sunete de impact: voci ale altor persoane, muzică de bas sau TV care se aud prin pereți, uși sau ferestre trântite și bătăi de la baschet.
Zgomotele animalelor: lătrat, sunetele scoase de păsări, greieri, broaște, câini sau pisici
Bebelușul: plânsul de bebeluș, adulții care imită copiii și țipetele de copii.
Mișcarea corpului: mișcarea picioarelor (picioare uscate pe pardoseală sau covor), pocnitul din degete, tocurile, tăierea unghiilor, mișcări repetate ale piciorului sau ale corpului.
De ce ne irită anumite sunete? Reacția hipersensibilă la diverse sunete cotidiene poate fi un semn al „misofoniei”.
Misofonie. Simptome principale
Simptomul principal al misofoniei este o reacție extremă ca răspuns la alte persoane care emit anumite sunete.
Aceste reacții pot include:
Furie
Evitare
Supărare
Dezgust
Agresivitate verbală sau fizică
Răspunsul pe care îl are o persoană cu misofonie la acești factori declanșatori este adesea numit „autonom” și uneori comparat cu răspunsul „luptei sau fugii” al organismului. Răspunsul la luptă sau fugă este numit și răspunsul la stres acut și este modul natural al organismului de a răspunde la o situație pe care o consideră amenințătoare.
O serie de lucruri se întâmplă ca parte a acestui răspuns:
La experimentele realizate, cercetătorii au descoperit că subiecții afectați tind să devină rapid furioși sau dezgustați.
Transpiră abundent, pulsul le crește brusc și au contracții musculare. Cortexul insular anterior, acea zonă din creier care influențează luarea de decizii, devine mai activă.
La fel și cortexul motor, cel care inițiază activitatea voluntară a mușchilor. Practic, spun experții, persoanele cu misofonie reproduc silențios gesturile enervante, scrie doctorulzilei.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.