Aproape 1,2 milioane de români au intrat în șomaj tehnic în starea de urgență
Aproape 1,2 milioane de români au intrat în șomaj tehnic în starea de urgență
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPotrivit unui comunicat al Ministerului Muncii, cele mai multe fonduri alocate pe perioada stării de urgenţă au fost plătite prin Agenţia Naţională pentru Ocuparea Forţei de Muncă (ANFOM), instituţie care a asigurat acordarea indemnizaţiilor pentru şomaj tehnic. În total, la ANOFM au fost înregistrate cereri valide de la 129.149 de angajatori, suma totală plătită către aceştia fiind de 1,38 miliarde de lei, scrie stiripesurse.ro.
Această sumă a fost necesară pentru plata indemnizaţiilor a 1.118.865 de angajaţi trimişi de către angajatori în şomaj tehnic.
Măsurile propuse şi implementate de Ministerul Muncii şi Protecţiei Sociale în perioada stării de urgenţă au vizat 1.295.873 beneficiari şi însumează plăţi de peste 1,78 miliarde de lei făcute sub formă de indemnizaţie de şomaj tehnic sau pentru prelungirea indemnizaţiei de creştere copil ori a indemnizaţiilor de încadrare în grad de handicap, informează instituţia.
În şedinţa de Guvern din 14 mai 2020, Executivul a prelungit perioada de acordare a şomajului tehnic până la data de 1 iunie 2020 (în aceleaşi condiţii) cu posibilitatea menţinerii măsurii după 1 iunie în domeniile în care se vor menţine restricţiile.
"Pentru a facilita accesul angajatorilor în vederea obţinerii sumelor necesare pentru plata somajului tehnic, ANOFM a organizat un call-center intern şi a stabilit un număr unic de apel la care cetăţenii pot suna pentru a obţine informaţii suplimentare cu privire la modalităţile de acordare a şomajului tehnic", se precizează în comunicatul citat.
De asemenea, prin Agenţia Naţională pentru Plăţi şi Inspecţie Socială (ANPIS) au fost efectuate plăţi în valoare totală de 405.251.109 lei, din care 384.186.249 pentru acordarea indemnizaţiei de sprijin Covid 19, potrivit OUG nr.30/2020, pentru PFA, avocaţi, persoane fizice care obţin venituri exclusiv din drepturile de autor şi drepturile conexe, avocaţi, structuri sportive etc. În total, ANPIS a plătit 143.698 de astfel de indemnizaţii.
"Ne-am implicat total în această activitate de reglementare şi ulterior de plată a şomajului tehnic pentru angajaţii şi pentru liberii profesionişti afectaţi de pandemie şi am făcut acest lucru pentru că am fost conştienţi că românii au nevoie de sprijin, acum mai mult ca oricând. După 1 iunie, vom fi alături de ei prin măsuri active care să ajute revenirea în activitate. Le mulţumesc tuturor celor care au lucrat în această perioadă asigurându-ne serviciile de care a fost atâta nevoie", a declarat ministrul Muncii şi Protecţiei Sociale, Violeta Alexandru.
Tot prin ANPIS s-au mai făcut plăţi în valoare de aproape 8,6 milioane de lei pentru 4.044 de beneficiari cărora li s-a prelungit indemnizaţia pentru creştere copil şi de 12.467.316 lei pentru 29.266 de beneficiari cărora li s-au prelungit în starea de urgenţă certificatele de încadrare în grad de handicap.
Pentru obţinerea oricărui beneficiu social, MMPS a reglementat în această perioadă proceduri de depunere electronică, astfel încât beneficiarii să evite orice drum pentru depunerea documentelor.
De asemenea, având în vedere caracterul excepţional al acestei perioade, s-a decis acordarea unor zile libere plătite părinţilor pentru supravegherea copiilor, în situaţia închiderii temporare a unităţilor de învăţământ şi prelungirea acestei măsuri până la 12 iunie 2020. Totodată, a fost prelungită cu 90 de zile perioada de acordare a stimulentului de inserţie în situaţia suspendării ori încetării contractului de muncă ca urmare a efectelor generate în economie de pandemia COVID 19.
Categoriile de beneficiari ai indemnizaţiei de şomaj tehnic au fost extinse prin includerea PFA, drepturi de autor, avocaţi, sportivi etc.
Certificatul de încadrare în grad de handicap la copii şi adulţi cu dizabilităţi a fost prelungit pentru evitarea aglomerărilor şi expunerii la contacte multiple la fel ca şi perioada de acordare a indemnizaţiei pentru îngrijirea copilului cu dizabilităţi până la vârsta de 7 ani pe toată durata stării de urgenţă, chiar dacă copilul a împlinit această vârstă în această perioadă.
Alte măsuri adoptate de ministerul de resort au vizat acordarea indemnizaţiei de acomodare prevăzute la art. 50 din Legea nr.273/2004 privind procedura adopţiei pe toată durata instituirii stării de urgenţă, chiar dacă în acest timp s-a finalizat perioada maximă de concediu prevăzută de lege, sistarea anchetelor sociale în teren pentru a proteja beneficiarii, dar şi asistenţii sociali şi suspendarea sau neînceperea măsurilor de executare silită prin poprire a pensiilor, începând cu luna aprilie 2020 şi până la expirarea termenului de 60 de zile de la data încetării stării de urgenţă.
"De asemenea, în această perioadă MMPS a luat mai multe măsuri privind lucrătorii sezonieri şi agenţiile de plasare a forţei de muncă: prezenţa inspectorilor de muncă pe aeroporturi pentru realizarea de acţiuni în vederea identificării românilor care plecau să muncească în străinătate şi a condiţiilor în care se făceau deplasările; publicarea de informaţii, pe site-urile Ministerului Muncii, Inspecţiei Muncii şi Ambasadelor, de care orice lucrător român ar trebui să ţină seama înainte să plece la muncă în străinătate, cum ar fi clauzele obligatorii care ar trebui să se regăsească în contractul de muncă, astfel încât să fie protejat la locul de muncă conform legii 156/200 privind protecţia cetăţenilor români care lucrează în străinătate; deschiderea unei linii telefonice, la Inspecţia Muncii, pentru lucrătorii sezonieri care pleacă să lucreze în alte state; diseminarea de pliante de informare la toate aeroporturile/gările unde s-au anunţat plecări ale lucrătorilor români; discuţii zilnice cu ambasadorii şi miniştrii din Italia, Germania, Austria şi Spania; demararea unei campanii naţionale de verificare a agenţilor de plasare a forţei de muncă", subliniază documentul citat.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.