Banca pe care voia să o cumpere Dinu Patriciu a fost lichidată
Banca pe care voia să o cumpere Dinu Patriciu a fost lichidată
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin Pinterest![](http://www.replicaonline.ro/rbin/data92000/67424%20erste-001.jpg)
Anglo Romanian Bank, banca pe care Dinu Patriciu a vrut să o cumpere înainte să înceapă criza a fost lichidată în cel de-al doilea semestru al anului trecut. Lichidarea acesteia a diminuat pierderile BCR cu 19 milioane de euro, conform rezultatelor consolidate pe grup prezentate de Erste Group.
În 2008 şi 2009, omul de afaceri Dinu Patriciu a vrut să cumpere subsidiara de la Londra a BCR, Anglo Romanian Bank. La vremea respectivă, pe piaţă au circulat zvonuri divergente: pe de o parte că BNR şi Banca Centrală a Angliei nu a dorit să avizeze această tranzacţie, deoarece veniturile cu care omul de afaceri român urma să preia banca nu aveau o provenienţă clară, pe de altă parte că, Dinu Patriciu a oferit circa 80 de milioane de euro, iar Erste ar fi cerut 100 de milioane de euro pentru o instituţie de credit cu active de 290 de milioane de euro.
Între timp, Patriciu şi-a cumpărat o altă bancă în Georgia, condiţiile de pe piaţa internă şi internaţională s-au înrăutăţit, iar în luna aprilie anul trecut, Erste Group a hotărât să lichideze banca londoneză prin integrarea operaţiunilor acesteia în BCR. În urma procesului de lichidare finalizat până la sfârşitul lui 2011, banca pe care şi-a dorit-o Patriciu a ajuns o notă contabilă în bilanţul BCR la capitolul "alte venituri", capitol care înglobează veniturile din activităţi excepţionale.
Potrivit raportului Erste Bank, în bilanţul BCR, îmbunătăţirea poziţiei "alte venituri" cu 19,3 milioane de euro, de la minus 50,2 milioane de euro la minus 30,9 milioane de euro, a rezultat în principal din realizarea unor venituri extraordinare din lichidarea subsidiarei Anglo-Romanian Bank Ltd. Veniturile au contribuit la minimizarea pierderii înregistrată de Erste Bank.
sursa: capital
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.