Barbu (MADR): Porcul nu trebuie interzis şi nu se va interzice niciodată în România
Barbu (MADR): Porcul nu trebuie interzis şi nu se va interzice niciodată în România
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPorcul nu trebuie interzis şi nu se va interzice niciodată în România, iar ideea acordării de tichete pentru achiziţia de carne e o mare prostie, pentru că încurajează consumul de carne de porc din străinătate, a declarat, sâmbătă, ministrul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale, Florin Barbu, la un târg de produse tradiţionale organizat în Capitală.
"Porcul nu trebuie să fie interzis, este o tradiţie. Şi eu voi merge de sărbători la părinţi şi tatăl meu, care chiar dacă este cadru didactic ieşit la pensie, ne creşte trei porci - unul pentru mine, unul pentru fratele meu şi unul pentru ei. Deci, lucrul acesta nu se va interzice niciodată în România, iar cine spune că vom da tichete, e o mare prostie. Prin acele tichete încurajăm consumul de carne de porc din străinătate", a spus Barbu.
În ceea ce priveşte plafonarea preţurilor la o serie de alimente de bază, ministrul Agriculturii a susţinut că efectele aplicării Ordonanţei specifice s-au văzut şi au venit în sprijinul familiilor cu venituri mici şi medii din România.
"Ordonanţa privind plafonarea produselor comerciale are două două caracteristici: în primul rând s-a plafonat creşterea la alimente şi, practic, alimentele n-au mai crescut în România. Lucrul acesta este dat şi de indicele naţional de statistică, pentru că, în septembrie 2022, când aveam această Ordonanţă erau plus 25% creşteri la alimente, iar în momentul de faţă sunt cu minus 5%. Lucrul acesta arată că preţurile s-au temperat prin aplicarea acestei Ordonanţe şi, mai mult de atât, au şi scăzut. Putem face o comparaţie şi chiar voi ieşi în data de 13 (decembrie 2023, n.r.) să arătăm exact cum au scăzut preţurile atunci când aveam Ordonanţă şi când nu aveam Ordonanţă. Vă voi pune la dispoziţie toate aceste date şi mi-aş dori foarte mult să promovăm acea Ordonanţă, acele produse care sunt în acea Ordonanţă şi să le arătăm oamenilor cum erau preţurile în 2022 şi cum sunt în 2022. Această Ordonanţă nu am făcut-o decât printr-un dialog atât cu retailerii, cât şi cu procesatorii. Să ştiţi că această Ordonanţă a afectat foarte mult pe de o parte retailerii, şi pe de o parte procesatorii, pentru că preţurile s-au reglat în piaţă şi este normal să se regleze. Vom avea o discuţie şi dacă trebuie să lărgim această listă, o lărgim. Tot timpul fac analize după indicele preţului de consum, iar 50% din cele 21 de categorii de produse sunt consumate de către românii cu venituri mici şi medii. Şi nu sunt puţini, sunt foarte mulţi", a afirmat Florin Barbu.
Demnitarul a punctat, totodată, rolul pe care "Casa Unirea" îl are în integrarea producătorilor şi procesatorilor români în marile reţele de magazine.
"Prin "Casa Unirea" ne dorim integrarea procesatorilor şi producătorilor români tradiţionali să-i integrăm în marile lanţuri de magazine. Facem acest lucru prin anumite reţete. Noi vom eticheta toate produsele româneşti cu "Casa Unirea", bineînţeles, şi cu zona de unde provin acestea. Vrem să integrăm fermierii şi producătorii locali în marile magazine. "Casa Unirea" va achita pe loc producătorilor locali produsele să poată să-şi desfăşoare activitatea şi tot "Casa Unirea" rămâne să-şi încheie contractele cu retailerii. Facem acest efort financiar, pentru că trebuie să venim în sprijinul lor, trebuie să le dăm partea financiară de care au nevoie. Cred că rolul cel mai important în România este să gustăm tradiţia, să mâncăm româneşte, să cumpărăm româneşte, să trăim şi să iubim această ţară pe care o avem şi pe care bunul Dumnezeu ne-a dat-o", a menţionat oficialul.
Pe de altă parte, ministrul a amintit de faptul că România dispune de o alocare financiară de 1,5 miliarde de euro pentru reabilitarea a 2,4 milioane de hectare din infrastructura principală de irigaţii.
"Eu fiind preşedintele, directorul general al Agenţiei Naţionale de Îmbunătăţiri Funciare, am pornit cel mai amplu şi cel mai mare proiect de reabilitare a infrastructurii principale de irigaţii pe 2,4 milioane de hectare, cu o alocare directă, în lege, de 1,5 miliarde (de euro, n.r.). În momentul de faţă, România are 1,4 milioane de hectare reabilitate şi sistemul de irigaţii funcţionează. Avem, prin Programul Naţional Strategic, 500 de milioane pentru reabilitarea infrastructurii secundare de către fermieri şi să-şi achiziţioneze echipamentele pentru a aduce apa din infrastructura principală direct la plantă. Continuăm investiţiile în irigaţii şi, bineînţeles, aşa cum se cunoaşte de la un an la altul, reabilitarea sistemului de irigaţii, se cunosc şi cantităţile în plus de cereale pe care România le produce", a subliniat Barbu.
Bucureştenii sunt aşteptaţi, în perioada 1 - 3 decembrie 2023, la târgul "Poftim, din România!", organizat în Parcul Tudor Arghezi din Capitală de Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale (MADR), în parteneriat cu Primăria Sectorului 4 şi Cooperativa Agricolă Caprirom Sud Muntenia.
La eveniment, sunt prezenţi peste 30 de producători cu produse tradiţionale româneşti, cum ar fi: brânzeturi, produse din carne, fructe şi legume proaspete, produse de patiserie şi conserve, însă atracţiile evenimentului vor fi preparatele calde, gătite la faţa locului după reţete străvechi: sarmale, ciolan cu fasole, pastramă, bulz şi deserturi delicioase. De asemenea, bucureştenii vor avea ocazia să achiziţioneze produse lucrate manual de meşteri populari, dar şi produse cosmetice din lavandă.
Pe durata celor trei zile, organizatorii au pregătit surprize muzicale tradiţionale pentru a păstra spiritul autentic al sărbătorilor populare româneşti.
Îndemnul "Poftim, din România!" face parte din strategia MADR de a colabora cu autorităţile locale pentru punerea la dispoziţia producătorilor, gratuit, spaţii pentru organizarea de pieţe volante, dar şi pentru a ajuta cumpărătorii să identifice şi să aleagă mult mai rapid aceste produse, oferind totodată garanţia că sunt autentice făcute din materie primă provenită din România, conform stiripesurse.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.