„De ce nu vrei să facem sex, ți-e frică de bărbați?” Nouă mărturie a unei victime a profesorului Bulai
„De ce nu vrei să facem sex, ți-e frică de bărbați?” Nouă mărturie a unei victime a profesorului Bulai
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestApar noi mărturii cutremurătoare din partea fostelor studente ale profesorului Alfred Bulai de la SNSPA, acuzat de agresiune sexuală. „M-a întrebat dacă vreau să mă sărute, dacă vreau ca el să se dezbrace”, a spus una dintre victimele sociologului despre coșmarul prin care a trecut în vremea studenției, acum 20 de ani. O altă fostă studentă a povestit pe Facebook cum Bulai a chemat-o la examen singură, la ora opt seara, și că, în loc să o examineze, i-a făcut o serie de apropouri sexuale care i-au provocat o stare de vomă. Urmează informații care vă pot afecta emoțional.
Cătălina, victimă a agresiunii sexuale: „M-a întrebat dacă vreau să mă atingă. I-am spus că nu. M-a întrebat dacă vreau să mă sărute, i-am spus că nu şi dacă vrea să se dezbrace el, i-am spus că nu. Cătălina a fost studenta lui Alfred Bulai în perioada 2001-2005. A povestit despre prima interacțiune pe care a avut-o cu profesorul - o experiență traumatizantă, spune femeia. Cătălina, victimă a agresiunii sexuale: Cumva făcea astfel încât să rămân singură cu el, la el unde în unde era cazat, în camera lui. Şi se repeta scena, dar nu cu dezbrăcatul, doar întrebările. „Vrei să facem sex? Dar de ce nu vrei ? Dar de ce nu ai încredere în tine ? Ti-e frică de bărbați?” - chestii de genul ăsta. Cătălina îl acuză pe Alfred Bulai că o manipula și că nu era în stare nici să reacționeze în fața abuzurilor. Cătălina, victimă a agresiunii sexuale: „Ca un pion, ca o păpuşă care este efectiv dusă de colo-colo. M-am simţit ca şi cum eram un obiect şi eu eram în afara corpului meu. Corpul meu aproape că nu căuta în momentul ăla în sensul că ok, o să treacă momentul ăsta, este doar un corp, ce mare brânză, depăşesc, ies de aicea, scap şi văd eu după aia cum gestionez situaţia în capul meu şi aşa mai departe.”
Femeia spune că nu a putut povesti ani de zile ce i s-a întâmplat, însă expunerea publică a profesorului Bulai a determinat-o să vorbească. Cătălina, victimă a agresiunii sexuale:
„După vreo 15 ani am spus prietenei mele Roxana, cred că şia generat şi de faptul că tot începeam să îl văd la televizor, din ce în ce mai des. Cred că m-am enervat şi atunci i-am povestit Roxanei: uite cine este de fapt omul ăsta. Și mai târziu i-am povestit soţului meu când ne-am cunoscut.” O altă fostă studentă care îl acuză pe Alfred Bulai este Aurora Martin, expert în egalitate de șanse. Femeia a scris pe Facebook că profesorul a chemat-o la examinare la ora opt seara și, când a rămas singur cu ea în sală, sociologul a început să-i facă avansuri grosolane. A scăpat de el mințind că este însărcinată.
„Felul în care își trecea limba peste buza de sus, privirea și discuția total deplasată mi-au creat o stare de nesiguranță, am simțit că încep să tremur la gândul că s-ar putea apropia (...) Am plecat tremurând de furie și, când am ajuns la poartă, am vomat”, a scris ea. Între timp, autoritățile promit că vor schimba legislația, pentru a fi luate în calcul toate plângerile victimelor, inclusiv cele făcute sub anonimat.
Marcel Ciolacu, premierul României: „Îi cer Ministrului Educației, Ligia Deca, să vină săptămâna viitoare cu propuneri de completare și modificare a legislației în dialog cu Consiliul Național al Rectorilor”. Ligia Deca, ministrul Educației: „Am decis că vom lucra cu specialiștii de la Ministerul Justiției, de la alte ministere vizate, de la Autoritatea pentru Egalitate de Șanse, în colaborare cu Consiliul Rectorilor, pentru a creiona un circuit legislativ astfel încât orice sesizare să intre în circuitul de analiză. Indiferent de foma sa: anonima sau neanonimă”. Procurorii au primit până acum zeci de e-mailuri în care sunt reclamate abuzurile sociologului Alfred Bulai, conform digi24.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.