Bilirubina la adulți: ce este, ce semnifică creșterea valorilor, de câte tipuri este
Bilirubina la adulți: ce este, ce semnifică creșterea valorilor, de câte tipuri este
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestBilirubina este un pigment biliar, derivat al hemoglobinei, care se găsește în sânge, bilă (fiere) și în calculii biliari.
Sursă foto: Shutterstock
Ce este bilirubina
Bilirubina este un pigment biliar care are o culoare galben-portocalie. Ea este formată în timpul descompunerii normale a globulelor roșii din sânge (hemoglobină) și este excretată în bilă, scrie doc.ro.
De câte tipuri este bilirubina
Bilirubina poate fi clasificată ca bilirubina indirectă (liberă sau neconjugată) câtă vreme ea circulă și este considerată bilirubina directă după conjugarea în ficat cu acid glucuronic.
Care sunt valorile normale ale bilirubinei la adulți?
Valorile normale ale bilirubinei în sânge variază de la 0 la 0,4 mg/dL.
Bilirubina totală (directă și indirectă) variază de la aproximativ 0,2 la 1,2 mg/dL (unele laboratoare pot avea un prag mai mare, de până la 1,9 g/dL).
Valorile prea mici ale bilirubinei se pot datora anumitor medicamente, cum ar fi teofilina, fenobarbitalul, cât și nivelurilor ridicate ale vitaminei C.
Așadar, pentru adulți de peste 18 ani, bilirubina totală normală poate fi de până la 1,2 miligrame pe deciliter (mg / dl) de sânge. Pentru cei sub 18 ani, nivelul normal va fi 1 mg / dl. Rezultatele normale pentru bilirubina conjugată (direct) trebuie să fie mai mici de 0,3 mg / dl. Bărbații tind să aibă niveluri de bilirubină ușor mai mari decât femeile. Nivelurile scăzute de bilirubină nu reprezintă, adesea, o preocupare.
Ce semnifică valorile mari ale bilirubinei la adulți
Valorile mari ale acestui pigment biliar la adulți pot să indice mai multe tipuri de probleme, cum ar fi, de exemplu:
descompunerea eritrocitelor (globulelor roșii din sânge) este mai rapidă decât în mod normal; de exemplu, o reacție la o transfuzie de sânge;
ficatul are zone cu țesut cicatrizat;
inflamația ficatului;
alte boli ale ficatului, cum ar fi infecțiile;
disfuncției ductelor biliare;
calculi biliari;
cancerul pancreasului sau cancerul vezicii biliare;
cicatrizarea conductelor biliare;
Colangiocarcinomul sau cancerul ductului biliar.
Care sunt simptomele la adulți pe care le pot da valorile mari ale bilirubinei
La adulți, icterul și pruritul (mâncărimile) sunt semnele și simptomele majore ale nivelurilor mari ale bilirubinei din sânge.
Corpul are nevoie de cel puțin 6 luni pentru a se recupera după instalarea unui icter, timp necesar pentru ficat pentru a-și recâștiga eficacitatea. Testele de rutină se fac pentru a verifica funcționarea ficatului și a enzimelor generate. Acest tip de icter este cunoscut sub numele de icter fiziologic
Următoarele sunt câteva dintre cauzele potențiale ale valorilor crescute ale bilirubinei și semnele și simptomele lor asociate (nu este o listă completă):
Anemia (distrugerea globulelor roșii că o cauza) - semnele și simptomele includ: slăbiciune, paloare și icter.
Hepatita virală - semnele și simptomele includ: oboseală, febră ușoară, dureri musculare, greață și vărsături și icter.
Obstrucție biliară - semne și simptome: scaun care are o nuanță deschisă la culoare, urina de o culoare închisă, mâncărimi, durere în partea dreaptă a abdomenului, greață, vărsături și icter.
Semnele și simptomele infecțiilor (de exemplu malaria) includ: momente recurente de febră, frisoane și slăbiciune.
Bolile genetice (cum ar fi anemia cu celule în seceră) au semne și simptome precum: durere abdominală și/sau globule roșii anormale.
Cauzele hepatice (de exemplu, hepatită infecțioasă, ciroza, cancerul hepatic, medicamentele, toxinele, sindromul Gilbert și sindromul Crigler-Najjar) includ semne și simptome ale unor enzime hepatice anormale și formațiuni (mase) la nivelul ficatului. Tulburările posthepatice pot provoca, de asemenea, hiperbilirubinemie conjugată.
Nivelul de bilirubină conjugată (direct) este adesea ridicat de consumul de alcool, reacții la anumite medicamente și anumite tulburări autoimune.
Cum se interpretează valorile bilirubinei
Interpretarea valorilor crescute ale bilirubinei trebuie interpretate într-un context clinic.
Sunt necesare efectuarea unor:
- teste imagistice- echografie, CT abdominal, colangiografia cu rezonanță magnetică- ce evidențiază ductele biliare și în combinație cu angiografia permite stadializarea unui eventual carcinom de duct biliar, ecografia endoscopică cu vizualizarea ambelor ducte biliare și aspirarea cu ac fin pentru studii citologice.
- alte teste, ca parte a unui panou hepatic sau grup de teste hepatice asociate.
Când ficatul este deteriorat, enzimele hepatice pot înregistra valori mari în sânge. Este posibil să ai nevoie de următoarele teste de sânge, cum ar fi:
-Fosfatază alcalină
-Aspartat transaminază sau AST
-Alanină transaminază
- Nivelurile de proteine hepatice cum ar fi albumina, timpul de protrombina
În cazul suspiciunii de carcinom de duct biliar sau de vezică biliară, ar putea fi necesar și:
-Markerul tumoral Ag carbohidrat 19-9 poate fi crescut în cancerele de duct biliar, nivele peste 100U/mL au o sensibilitate de 75% și specificitate de 80%
-Alti markeri tumorali - Ag carcinoembrionic
Ce este sindromul Gilbert
Sindromul Gilbert este o formă ușoară de bilirubină ridicată. Nivelurile cresc și coboară deoarece procesul de îndepărtare a acesteia din organism este încetinit.
Fluctuația este rareori suficientă pentru a face pielea să se îngălbenească, dar unii oameni pot prezenta simptome precum dureri de stomac sau oboseală.
Sindromul Gilbert este adesea descoperit atunci când se face un test de sânge de rutină.
Există o genă legată de sindromul Gilbert care arată modele familiale de ereditate. Această genă codifică o enzimă care permite ficatului să transforme bilirubina în forma sa conjugată. Absența acestei gene în sindromul Gilbert înseamnă că această enzimă nu funcționează.
Ce este de făcut pentru a scădea valorile bilirubinei
Dacă medicul nu a depistat o patologie anume iar valorile nu sunt corelate cu o suferință biliară, hepatică sau de altă natură, o serie de măsuri igieno-dietetice pot ajuta, printre care:
Bea cel puțin opt pahare de fluide pe zi.
Ia în considerare suplimentul "milk thistle" (ciulinul laptelui)
Optează pentru fructe precum papaya și mango, care sunt bogate în enzime digestive.
Mănâncă cel puțin 2 1/2 cești de legume și 2 cești de fructe pe zi.
Optează pentru alimente cu fibre bogate, cum ar fi fulgi de ovăz, fructe de pădure și migdale.
Ce alimente și băuturi trebuie să eviți
Atunci când există valori mari ale bilirubinei, o serie de alimentele și băuturi trebuie evitate sau limitate :
- Alcoolul este toxic pentru majoritatea țesuturilor corporale interne, inclusiv ficatului.
- Carbohidrații rafinați.
- Produsele ambalate, conservate și afumate.
- Grăsimile saturate și trans.
- Peștele crud sau crustaceele.
- Carne de vită și carnea de porc.
Nivelurile ridicate de bilirubină sunt de obicei un semn că ceva nu funcționează așa cum ar trebui în ficat sau în vezica biliară. Unele dintre aceste afecțiuni nu sunt foarte grave, dar este important să le monitorizezi și să le tratezi.
Oricine are icter, care este principalul semn al nivelului ridicat de bilirubină, ar trebui să-și contacteze medicul.
De reținut despre bilirubină
Bilirubina este un pigment de culoare galben-maronie, care este produs în timpul descompunerii sau degradării normale a globulelor roșii din sânge (eritrocite).
Valorile normale ale bilirubinei în sânge pot varia ușor, de la un laborator la altul; valorile pot varia de la 0,2 la 1,2 mg/dL.
Semnele și simptomele ce apar din cauza valorilor mari ale bilirubinei la adulți pot varia în funcție de cauza care se află la baza lor; cu toate acestea, simptomele includ, de regulă, icter și mâncărimi (prurit).
Valorile mari ale bilirubinei la adulți, de regulă, înseamnă că ar putea să existe o problemă care implica globulele roșii, ficatul sau vezica biliară, însă pot fi descoperite și alte probleme de sănătate.
Testul de bilirubină sau cel de stabilire a nivelului de bilirubină totală este efectuat pe o mostră mică de sânge luat de la pacient.
Nu uitați că un diagnostic corect poate fi pus doar de către un medic specialist, în urma unui consult și a investigațiilor adecvate.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.