Boli endocrine care afectează femeile
Boli endocrine care afectează femeile
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDe la diabet gestațional și dezechilibre tiroidiene, până la sindromul ovarelor polichistice și probleme de fertilitate, orice tulburare endocrină cu care se confruntă femeile afectează stilul de viață și trebuie abordată cât mai curând.
Sursă foto. Shutterstock
Sistemul endocrin este o rețea de sisteme hormonale individuale, dar interconectate, astfel încât problemele care apar într-o zonă pot cauza cu ușurință probleme în alta. Din acest motiv, este necesar ca bolile endocrine să fie diagnosticate și tratate corespunzător, scrie doc.ro.
Diabetul
Diabetul afectează în mod direct modul în care corpul folosește glucoza pentru energie. Pentru supraviețuire, corpul trebuie să mențină echilibrul perfect al glicemiei. În condiții normale, pancreasul produce insulină, un hormon care transportă glucoza în celulele unde este transformată în energie. Dar în caz de diabet, procesul este tulburat.
Există mai multe tipuri de diabet: diabetul de tip 1 (nu poate fi prevenit), diabetul de tip 2 (acesta ar putea fi prevenit printr-un stil de viață și alimentar corespunzător), prediabetul (când nivelul de zahăr din sânge este prea ridicat, situație care poate fi controlată cu ajustări în alimentație, scădere în greutate și exerciții fizice), diabetul gestațional (specific femeilor, se dezvoltă în timpul sarcinii).
Diabetul gestațional, manifestat prin sete excesivă, oboseală, nevoia de a urina des, se tratează de obicei cu recomandări alimentare speciale și exerciții fizice programate și se poate rezolva după naștere, deși multe femei care îl au ajung să aibă diabet de tip 2 mai târziu în viață.
Tulburări și dezechilibre suprarenale
Cortizolul, unul dintre hormonii produși de glandele suprarenale, influențează inima, tensiunea arterială, sistemul imunitar, sistemul nervos și metabolismul. Problemele apar când nivelul de cortizol crește sau scade prea mult. Un cortizol mărit cauzează creștere în greutate, acnee, învinețire cu ușurință, un cortizol scăzut vine cu slăbiciune extremă, amețeală, greață și vărsături.
Cele mai frecvente afecțiuni suprarenale sunt:
Tumori în glandele suprarenale sau în alte zone. Acestea sunt aproape întotdeauna necanceroase, dar pot avea efecte grave asupra sănătății.
Sindromul Cushing. Se dezvoltă când există prea mult cortizol din cauza unei tumori într-una dintre glandele suprarenale sau în altă parte a rețelei endocrine sau se poate dezvolta din cauza utilizării prelungite de steroizi.
Hiperplazia suprarenală congenitală. Această afecțiune genetică împiedică glandele suprarenale să își producă hormonii-cheie, crescând totodată producția de hormoni sexuali masculini (androgeni).
Boala Addison. Această boală autoimună apare atunci când suprarenalele nu produc suficient cortizol sau aldosteron.
Boli tiroidiene
Printre bolile endocrine se numără și cele care afectează tiroida. Cele mai frecvente probleme implică producerea de hormoni tiroidieni în exces sau insuficienți și se manifestă fie prin scăderea în greutate, agitație, sângerări menstruale reduse (în hipertiroidism) fie prin creștere în greutate, depresie, sângerări menstruale abundente (în hipotiroidism).
Hipertiroidism. Reprezintă o supraproducție de hormoni tiroidieni și are mai multe subgrupe: boala Graves (organismul produce prea mult hormon tiroidian), adenomul toxic (nodulii din tiroidă secretă hormon suplimentar), tiroidita subacută (este temporară, când tiroida este inflamată, poate provoca un exces de hormoni).
Hipotiroidism. Apare când tiroida nu produce suficienți hormoni sau există o problemă de transformare a hormonului tiroidian în forma folosită de organism. Există mai multe cauze potențiale, cum ar fi tiroidita Hashimoto (tulburare autoimună care poate distruge în timp celulele tiroidiene) sau îndepărtarea tiroidei (eliminarea pe cale chirurgicală sau distrugerea chimică a glandei tiroide poate fi necesară în anumite cazuri: cancer, radiații, leziuni sau unele tipuri de hipertiroidie).
Schimbările în dietă și stilul de viață, împreună cu suplimentarea nutrițională specifică pot ajuta la restabilirea echilibrului tiroidian și la rezolvarea simptomelor.
Sindromul ovarelor polichistice (SOP)
SOP este un dezechilibru hormonal grav caracterizat de obicei prin chisturi ovariene mici. Chisturile în sine nu sunt o amenințare, dar pot fi asociate cu raporturi neadcvate între hormonii reproductivi și cu infertilitatea. Femeile care suferă de sindromul ovarelor polichistice se confruntă cu cicluri neregulate sau absente, acnee, căderea părului, creșterea părului nedorit pe corp, pofte alimentare dese și depresie. SOP este de obicei tratat cu exerciții fizice regulate, modificări ale dietei, controlul greutății și, uneori, cu anticoncepționale.
Osteoporoza
Osteoporoza, caracterizată de dureri de spate, scădere în înălțime și risc crescut de fracturi, poate să nu pară o tulburare hormonală, dar de multe ori are o componentă endocrină. Pentru femei, legăturile dintre hormoni și osteoporoză sunt în continuare relevate de cercetări:
Osteoporoza și menopauza - se consideră că estrogenul protejează împotriva osteoporozei în general, deci atunci când nivelurile scad, la menopauză (mai ales dacă este indusă timpuriu sau chirurgical) modificările hormonale cresc considerabil riscul pierderii masei osoase.
Osteoporoza și sindromul premenstrual - problemele menstruale sunt printre primele semne ale dezechilibrului hormonal care poate duce la o pierdere osoasă crescută.
Osteoporoza și supraproducția hormonală tiroidiană (și paratiroidiană) - dacă organismul produce prea mult hormon tiroidian sau hormon paratiroidian, calciul va fi „furat” din oase și dus în sânge, ceea ce duce la subțierea osului.
Osteoporoza și glucocorticoizii asemănători hormonilor - utilizarea de lungă durată a medicamentelor anti-inflamatorii, glucocorticoide, precum prednisonul, poate duce la pierderea masei osoase.
Chiar dacă se încep târziu îmbunătățirile stilului de viață, sănătatea oaselor poate fi stabilizată și se poate opri pierderea țesutului osos fără medicamente.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.