Bolile cardiovasculare, responsabile de o treime dintre decesele la nivel mondial
Bolile cardiovasculare, responsabile de o treime dintre decesele la nivel mondial
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestNumărul persoanelor care își pierd viața din cauza bolilor cardiovasculare este în continuă creștere, incluzând o treime din totalul deceselor la nivel global în 2019, potrivit unui articol publicat în Jurnalul Colegiului American de Cardiologie, citează doc.ro.
Sursă foto: Shutterstock
Articolul a analizat amploarea totală a poverii bolilor cardiovasculare și tendințele din ultimii 30 de ani în întreaga lume. Datele reflectă o nevoie urgentă ca autoritățile sanitare să creeze programe de sănătate publică eficiente din punct de vedere al costurilor, destinate reducerii riscului cardiovascular prin schimbarea stilului de viață.
Bolile cardiovasculare, cauza de deces nr. 1 în lume
Bolile cardiovasculare, în special bolile cardiace ischemice și accidentele vasculare cerebrale, reprezintă principala cauză de deces în întreaga lume și contribuie enorm la creșterea numărului de persoane cu dizabilități și la creșterea costurilor asistenței medicale.
Studiul „Global Burden of Diseases, Injuries, and Factors Risk 2019”, din care această lucrare folosește date, este o colaborare multinațională care estimează povara globală, regională și națională a bolilor ca parte a unui efort continuu de a furniza estimări consistente și comparabile ale sănătății din perioada 1990 -2019.
Analiza utilizează toate sursele de date disponibile la nivel de populație privind incidența, prevalența, mortalitatea și riscurile pentru sănătate pentru a estima starea de sănătate a populației pentru 204 țări și teritorii.
În această lucrare, autorii analizează impactul specific al bolilor cardiovasculare pentru a examina măsura în care creșterea și îmbătrânirea populației și factorii de risc pentru bolile cardiovasculare explică tendințele observate ale acestor afecțiuni, diferențele de sex și modelele regionale, precum și modul în care epidemiologia bolii evoluează.
Oamenii de știință subliniază că tiparele globale ale bolilor cardiovasculare totale au implicații semnificative pentru practica clinică și dezvoltarea politicilor de sănătate publică.
Cazurile de boli de inimă și vase de sânge vor crește substanțial ca urmare a îmbătrânirii populației, în special în Africa de Nord și Asia de Vest, Asia Centrală și de Sud, America Latină și Caraibe și Asia de Est și de Sud-Est, unde ponderea persoanelor în vârstă se preconizează că se va dubla până în 2050. Este necesară o atenție sporită pentru promovarea sănătății cardiovasculare pe tot parcursul vieții și a îmbătrânirii sănătoase.
Lucrarea include 13 cauze fundamentale ale decesului cardiovascular și nouă factori de risc asociați. Pentru fiecare cauză și factor de risc, autorii au identificat ce regiuni și țări au cel mai mare și cel mai mic caz prevalent și numărul de decese, precum și măsuri sumare, inclusiv numărul de ani de viață pierduți, numărul de ani trăiți cu dizabilități și cantitatea și tendințele temporale în anii de viață ajustați pentru dizabilități.
Cazurile de boală cardiovasculară s-au dublat în ultimii 30 de ani
Rezultatele evidențiate în lucrare au arătat următoarea situație:
Cazurile predominante de boli cardiovasculare s-au dublat de la 271 milioane în 1990 la 523 milioane în 2019, în timp ce numărul deceselor provocate de aceste afecțiuni a crescut constant de la 12,1 milioane în 1990 la 18,6 milioane în 2019.
În 2019, majoritatea deceselor cauzate de bolile cardiovasculare la nivel global au fost boli cardiace ischemice și accident vascular cerebral, din ce în ce mai constant din 1990. Tot în 2019, bolile cardiovasculare au fost cauza principală a 9,6 milioane de decese în rândul bărbaților și a 8,9 milioane de decese în rândul femeilor, aproximativ o treime din totalul deceselor la nivel global.
Peste 6 milioane dintre aceste decese au avut loc la persoanele cu vârste cuprinse între 30 și 70 de ani. Cel mai mare număr de decese cauzate de aceste afecțiuni au avut loc în China, urmată de India, Rusia, SUA și Indonezia.
La nivel de țară, ratele mortalității standardizate în funcție de vârstă pentru bolile cardiovasculare totale au fost cele mai mici în Franța, Peru și Japonia, unde ratele au fost de șase ori mai mici în 2019 decât în 1990.
Lucrarea ia în discuție, de asemenea, provocările în prevenirea și tratarea bolilor cardiovasculare și a riscurilor la nivel global.
Oamenii de știință afirmă că rămâne un decalaj mare între ceea ce se știe despre bolile cardiovasculare și factorii de risc și ceea ce se face concret în prevenirea, tratamentul și controlul lor la nivel mondial.
Studiul Global Burden of Diseases, mai spun aceștia, continuă să fie o platformă care permite urmărirea și evaluarea comparativă a progreselor în reducerea acestor afecțiuni și a poverii factorilor de risc. Cu toate acestea, este necesară o atenție reînnoită asupra strategiilor de implementare accesibile, disponibile pe scară largă și eficiente pentru prevenirea, tratamentul și controlul bolilor cardiovasculare și al factorilor de risc și promovarea sănătății cardiovasculare începând din copilărie.
De asemenea, există o nevoie urgentă ca autoritățile sanitare să se concentreze asupra implementării intervențiilor existente și a politicilor de sănătate eficiente din punct de vedere al costurilor, dacă se dorește atingerea unei reduceri de cel puțin 30% a mortalității premature cauzate de aceste boli până în 2030.
Cum îți reduci riscul de boli cardiovasculare?
Factorii de risc pentru bolile cardiovasculare sunt de două feluri: unii se pot controla, alții nu.
Factorii de risc pe care nu îi poți schimba sunt vârsta (riscul de boli cardiovasculare crește pe măsură ce îmbătrânești), sexul (bărbații au un risc mai mare decât femeile) rasa (afro-americanii, de exemplu, au un risc mai mare decât persoanele albe) și istoricul familial (riscul este mai mare dacă un părinte are boli de inimă).
Însă alți factori de risc pentru bolile cardiovasculare pot fi modificați:
Controlează-ți tensiunea arterială
Hipertensiunea arterială este un factor major de risc pentru bolile de inimă, așa că trebuie să îți verifici regulat tensiunea la medicul de familie și să respecți îndrumările acestuia privind stilul de viață și eventuala medicație.
Menține un nivel normal de colesterol și trigliceride
Nivelurile ridicate de colesterol pot înfunda arterele, crescând riscul de boli coronariene și atac de cord. Modificările stilului de viață și medicamentele (dacă este necesar) pot reduce colesterolul și trigliceridele.
Rămâi la o greutate sănătoasă
A fi supraponderal sau obez poate crește riscul de boli de inimă.
Străduiește-te să ai o alimentație cât mai sănătoasă
Limitează grăsimile animale, sarea și zahărul adăugate. Mănâncă multe legume, cereale integrale și fructe proaspete. Ia în calcul un supliment alimentar cu ulei de pește de mare adâncime.
Fă mișcare în mod regulat
Exercițiile fizice au multe beneficii, inclusiv întărirea inimii și îmbunătățirea circulației.
Limitează sau evită alcoolul
Consumul excesiv de alcool poate crește tensiunea arterială. De asemenea, adaugă calorii suplimentare, care pot provoca creșterea în greutate.
Nu fuma
Fumatul crește tensiunea arterială, precum și riscul de atac de cord și de accident vascular cerebral.
Gestionează stresul
Stresul este legat de bolile de inimă în multe feluri, poate crește tensiunea arterială și poate fi un declanșator pentru atacul de cord.
Ține diabetul sub control
Diabetul dublează riscul de boli cardiace, deoarece creșterea zahărului din sânge cauzată de diabet poate afecta vasele și nervii care controlează inima.
Asigură-te că dormi suficient
Dacă nu dormi suficient, crești riscul de hipertensiune arterială, obezitate și diabet, factori de risc pentru bolile de inimă.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.