Burgerii, cafenelele şi sălile de fitness sunt printre cele mai atrăgătoare businessuri pentru micii investitori
Burgerii, cafenelele şi sălile de fitness sunt printre cele mai atrăgătoare businessuri pentru micii investitori
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestEconomia locală are, în funcţie de propriile cicluri de dezvoltare, domenii care sunt „hot“ într-o anumită perioadă. În anii 2000 brandurile de modă luaseră crema, au venit apoi barurile generaliste care prin 2010 au împânzit marile oraşe. Astăzi a venit rândul unor domenii mai nişate, precum cafenelele specializate, sălile de sport şi burger-barurile. Domeniile care sunt astăzi pe primele poziţii în topul preferinţelor investitorilor arată însă că economia românească s-a dezvoltat şi începe, pas cu pas, să prindă din urmă economii occidentale. Deşi are încă mult de crescut pentru a ajunge din urmă salariile, puterea de cumpărare sau PIB-ul unor state ca Germania, Franţa sau Olanda, România reuşeşte mai rapid să se adapteze trendurilor din afară.
Concept: Cafenele
Descriere: În ultimii ani, urmând modelul businessurilor din marile capitale europene, investitorii locali au decis să parieze pe o nişă de business încă neexploatată la maximum, respectiv cafenelele, fie ele de cartier, specializate sau pe roţi. Businessul a înflorit în ultimii ani, când nu doar centrele Capitalei şi ale marilor oraşe au reuşit să găzduiască zeci de unităţi, dar şi cartierele dormitor au început să atragă astfel de investiţii, pentru consumatorii grăbiţi în drum spre casă sau pentru „leneşii“ de weekend.
Modele de business:
►cafenele de cartier, care deservesc în special clienţii dintr-o anumită zonă şi care pariază pe fidelizarea consumatorilor. Exemplu: 5toGo.
►cafenelele specializate, care pariază pe sortimente deosebite de cafea şi pe specialişti în preparare. Exemplu: Tucano.
►minicafenele, fie pe trei roţi, fie truck-uri amplasate în zonele cu trafic intens şi în faţa marilor clădiri de birouri. Exemplu: Coffee Bike.
Concept: Burger-baruri
Descriere: Revoluţia burgerului a început acum câţiva ani în SUA, mai exact la el acasă, în ţara care l-a considerat în ultimele decenii, în era McDonald’s şi Burger King, „mâncare naţională“. Ca orice revoluţie care se respectă, şi revoluţia burgerului s-a extins rapid în Europa şi ceva mai recent a ajuns şi în România.
Modele de business:
►burger-barul specializat, care pariază pe un meniu de tip gourmet, cu care să poată concura cu restaurantele de fine dining. Exemplu: Vivo Fusion Food Bar.
►burger-barul care intră în luptă cu McDonald’s, pariind pe o expansiune rapidă şi pe un volum mare de vânzări. Exemplu: Oro Toro.
►gigantul care vrea să cucerească piaţa de fast-food. Exemplu: Burger King (care şi-a anunţat intenţia de a intrat pe piaţă, însă fără planuri concrete).
Concept: Săli de sport
Descriere: Într-o perioadă în care românii sunt tot mai atenţi la modul cum arată şi pun tot mai mare accent pe sănătate, numărul cluburilor sportive şi de fitness a crescut puternic. Pe această piaţă reţelele de cluburi de fitness de cartier se luptă atât cu jucători consacraţi precum WorldClass, cât şi cu sălile specializate. Piaţa locală de fitness a ajuns anul trecut la 143 de milioane de lei (32 mil. euro), în creştere de opt ori faţă de anul 2008.
Modele de business:
►sala de sport ca hipermarket, respectiv reţelele care pariază pe un volum mare de clienţi. Exemplu: WorldClass.
►sala de sport specializată, care merge doar pe un anumit tip de clienţi, fie executivi, fie doar femei, de pildă. Exemplu: LadyFit (sală de sport dedicată femeilor, care oferă consultanţă specializată fiecărui client).
►sala de sport care pariază pe remodelare corporală, fie prin electrostimulare, fie prin altfel de tratamente. Exemplu: Body Time.
Sursa: Ziarului Financiar
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.