Calcifierea arterelor la tineri poate fi un semnal de alarmă privind riscul de infarct
Calcifierea arterelor la tineri poate fi un semnal de alarmă privind riscul de infarct
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestConform unui nou studiu, tinerii cu plăci calcificate în artere au un risc mai mare de a suferi un infarct miocardic.
Sursă foto: Shutterstock
Cercetătorii au descoperit că, printre persoanele cu vârstă între 32 și 46 de ani, chiar și o placă calcificata de mici dimensiuni, denumită ateroscleroza, sau rigidizarea arterelor, pot să crească de cinci ori șansele de infarct fatal sau nefatal în următorii 12 ani.
„Bolile cardiace se instalează, într-adevăr, în adolescență și la începutul maturitățîi” a spus Dr. Jeffrey Carr, care conduce echipa de cercetători. Carr este profesor de radiologie, informatică biomedicală și medicină cardiovasculară la Universitatea Vanderbilt din Nashville, Texas, scrie doc.ro.
Pentru studiu, cei peste 3.000 de participanți, cu o vârstă medie de 40 de ani, au efectuat tomografii computerizate, care detectează potențialele blocaje fatale. Chiar și o placă de dimensiuni mici mărește cu 10% riscul de infarct în următorul deceniu, indiferent de ceilalți factori de risc, au declarat autorii studiului.
Totuși, Carr a explicat că „ Nu considerăm că mesajul este că fiecare persoană trebuie să se grăbească să-și facă o tomografie computerizată.” Cu toate acestea, persoanele care au primit semnale de avertisment privind dezvoltarea unor boli cardiace în tinerețe, semnale precum tensiune arterială ridicată, colesterol mare, supraponderalitate sau persoanele fumătoare, ar putea să ia în considerare o tomografie computerizată pentru a vedea cât de mari sunt riscurile, a subliniat acesta.
Și un alt specialist a fost de acord. Încă nu există suficiente dovezi pentru a recomandă teste de rutină, a declarat Dr. Philip Greenland de la Northwestern University Feinberg School of Medicine (Școală de Medicină Feinberg a Universitățîi Northwestern) din Chicago. Dar Greenland a recomandat și testarea pacienților cu factori de risc cunoscuți și discutarea constatărilor anormale.
„Faptul că blocajele arteriale pot apărea la persoane atât de tinere întărește necesitatea că persoanele mult mai tinere, adolescenți sau persoane între 20 și 30 de ani, să dezvolte obiceiuri alimentare sănătoase, să facă sport și să nu fumeze” a afirmat Greenland. Acesta este profesor de medicină preventivă și coautor al unui editorial care însoțește studiul.
Potrivit American Heart Association, plăcile sunt alcătuite din colesterol, substanțe grase, produse reziduale din celule, calciu și fibrina (substanță de coagulare din sânge). Carr a afirmat că apariția calcifierii timpurii depinde de mai mulți factori, precum genetică, regimul alimentar și stilul de viață. Nu se știe cum se pot elimina plăcile. Dar un stil de viață sănătos pentru inima ar putea să ajute, după cum au sugerat acesta și un alt specialist în cardiologie.
„Studiul întărește ideea conform căreia boală se instalează devreme la nivelul arterelor coronare, cu mult timp înainte de producerea unui infarct” susține Dr. Byron Lee de la Universitatea din California, San Francisco. Chiar și paciențîi fără simptome pot să aibă un risc ridicat de infarct, atac cerebral și deces, ceea ar trebui să-i determine să reducă factorii de risc pe care ii pot controla, a declarat Lee, profesor în medicină și președintele cercetărilor privind aritmia de la UCSF (Universitatea din California, San Francisco).
Ceea ce înseamnă scăderea tensiunii arteriale și a nivelului de colesterol, menținerea unei greutăți corporale sănătoase, a nu fuma și un regim alimentar sănătos, au mai declarat aceșți experți. „Pacienții tineri și sănătoși care ezită să ia statine pentru a reduce nivelul de colesterol ar putea să ia în considerare o tomografie computerizată cardiacă pentru a vedea dacă boală a început deja să se instaleze în arterele coronare”, a mai adăugat Lee.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.