Cardiolog: Ce trebuie să mâncăm pentru a ne proteja inima
Cardiolog: Ce trebuie să mâncăm pentru a ne proteja inima
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCe trebuie să mâncăm pentru a ne proteja inima și care sunt alimentele nepermise dacă vrem să avem o inimă sănătoasă. Iată ce spune un medic cardiolog cu 30 de ani de experiență. Afecțiunile cardiovasculare și complicațiile ce pot apărea pot fi prevenite prin alimentație sănătoasă. De altfel, majoritatea bolilor sunt cauzate de stilul nostru alimentar, doar 5-10% din boli fiind ereditare.
Mai multe sfaturi pentru sănătatea inimii ne-a dat Conf.univ.dr. Luminița Iliuță, medic primar cardiolog, doctor în științe medicale, Șef disciplină Universitatea de Medicină și Farmacie „Carol Davila”, București, România.
„Alegând să mâncaţi sănătos puteţi preveni afecţiunile cardiovasculare şi complicaţiile acestora. Corelați aportul de calorii din alimentaţia sănătoasă cu activitatea fizică pentru beneficii optime.
Alimentația recomandată tuturor, dar adresată în mod special celor cu risc crescut de evenimente cardiovasculare (infarct miocardic, accident vascular cerebral) presupune în principal reducerea la minim a consumului de grăsimi alimentare, mai ales cele animale și creșterea ponderii meselor pe bază de fructe, legume și cereale integrale”, ne-a explicat medicul.
Iată ce sfaturi ne dă un medic cu experiență de 30 ani, din care 18 a lucrat ca și cardiolog în secția de chirurgie cardiacă din cadrul Institutului de boli cardiovasculare C.C.Iliescu, București și cadru universitar, conferențiar la Universitatea de medicină și Farmacie Carol Davila, București.
Alimente permise fără restricții
Carne de pui sau curcan fără piele, pește slab cu carne albă, precum cod, păstrăv, știucă, carne de struț de 2-3 ori pe săptămână – se consumă preferabil fierte sau fripte pe grătar sau la cuptor, fără adaos de ulei;
Ouă: 1-2 pe săptămână;
Iaurt degresat, lapte degresat, brânza de vaci degresată cu măsură – pot fi înlocuite cu lapte de soia;
Grăsimi: ulei de măsline presat la rece, ulei din sâmburi de măsline, 1-2 linguri pe zi adăugate în salate și în mâncare, la sfârșit;
Cereale: fulgi de cereale – orez, orz, secară, mei, pâine din faină de soia, paste făinoase din orez;
Legumele sunt sănătoase
Legume: salată verde, gulii, ceapă, nap, fasole verde, morcovi, țelină, castravete, andive, urzici, spanac, măcriș, ciuperci, sparanghelul, ardei gras, dovlecei, praz, varză, roșii, măsline;
Fructe: ananas, mere, grapefruit, lămâi, portocale, kiwi, pepene, piersici, pere, caise, cireșe, vișine, smochine, afine, curmale;
Fructe oleaginoase – nuci, alune, arahide, fistic;
Condimente aromate: busuioc, mărar, dafin, chimion, pătrunjel, salvie, mentă, cimbru, șofran;
Condimente picante sau acre, oțet în cantități moderate;
Murături în oțet (gogoșari, castraveciori) în cantități mici;
Ceaiuri: coada calului, soc, mătase de porumb, măceșe, ceai verde, păducel, coada șoricelului – 1-2 cești pe zi, preferabil îndulcit cu miere sau îndulcitori;
Băuturi: 2-3 litri lichid/zi – din ceaiuri, supe de zarzavat cu ceapă, apă plată, suc natural de fructe;
Miere – 1 linguriță pe zi.
Care sunt alimentele interzise sau permise în cantități foarte mici
Potrivit medicului cardiolog, ar trebui să evităm sau să consumăm foarte puțin anumite tipuri de carne, brânzeturi grase, prăjituri etc. Dar iată care este lista acestora:
Carne de porc și de vită, carne de animal tânăr, carne de gâscă, rață, miel, oaie;
Viscere, creier, momițe, mezeluri, cârnați, picioare de porc, capete de vită, piftie, supe de carne;
Conserve de orice fel, sosuri leguminoase – fasole uscată, linte, mazăre –concentrate de roșii;
murături în saramură (gogonele, conopidă, morcovi, varză…);
ciocolată, cacao, cafea, alcool;
maioneză, muștar, coca-cola, ape carbogazoase;
legume făinoase – cartofi, porumb;
brânzeturi grase, lactate nedegresate, smântână, unt;
pește gras de apă dulce scrumbii, sardele, heringi, somn, crap, pește afumat;
înghețată, prăjituri, produse de patiserie.
Așadar, prin alimentație sănătoasă ne putem proteja inima și putem preveni boli ce dau complicații grave, scrie doctorulzilei.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.