Carnea vegetală își face potecă spre furculiţele europenilor
Carnea vegetală își face potecă spre furculiţele europenilor
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestÎncă puţin dezvoltată în Franţa, piaţa înlocuitorilor de carne pe bază de vegetale tremură sub impulsul unor noi actori. Dar oare francezii, mari iubitori de carne, se vor lăsa seduşi de adevăratele-false fripturi? - se întreabă AFP într-un material publicat marţi.
Pe hârtie, nu lipsesc argumentele în favoarea imitaţiei cărnii care înceară să reproducă gustul şi textura cărnii de vită, pui sau porc cu ingrediente de origine vegetală (cereale, oleaginoase, leguminoase etc).
Impactul asupra mediului este mult mai mic decât îl are cel al creşterii animalelor, nu sunt preocupări cu privire la starea acestora şi compoziţia respectă recomandarea autorităţilor sanitare de a reduce consumul de proteine animale.
De acum, 49% dintre gospodăriile franceze au cel puţin o persoană ''flexitară'', preocupată să diminueze consumul de carne, faţă de 25% în urmă cu şase ani, potrivit datelor difuzate de Kantar World Panel.
Cu toate acestea, după o creştere cu două cifre faţă de 2016/2017, vânzările de înlocuitori vegetali (imitaţie de carne, pane vegetal, clătite pe bază de plante etc) în supermarketuri şi magazine medii au încetinit semnificativ în 2019, precizează pentru AFP Benjamin Hamel, cercetător la NielsenIQ.
Carnea vegetală ''nu mai este o nişă. A devenit o adevărată tendinţă de bază'', consideră Nicolas Dhers, director de proiect privind tranziţia alimentară la Carrefour, grup care şi-a creat propria marcă de distribuţie.
''Încercăm să avem produse care sunt accesibile ca preţ şi sunt bune'', a spus el, iar ''gustul este cheia acestei pieţe''.
''În Franţa, plăcerea, reţeta contează mai mult decât oriunde'', remarcă Lydia Rabine, expertă în tendinţe de consum la compania Kantar. ''Suntem mai puţin într-o abordare funcţională a alimentaţiei decât ţările anglo-saxone'', a explicat ea.
Marca Nestlé detectează, de asemenea, ''un potenţial de creştere foarte important'' pentru aceste produse în Franţa, o piaţă care nu este încă ''matură'', spre deosebire de vecinii săi elveţieni şi germani. La fel, producătorul american Beyond Meat este ''optimist'' şi consideră că ''Franţa este un element important al strategiei sale de creştere pe termen lung în Europa''.
În creştere cu 16% între noiembrie 2020 şi noiembrie 2021, vânzările rămân modeste (105 milioane de euro în această perioadă).
În total, 16% dintre francezi afirmă că au cumpărat deja produse care imită carnea cel puţin o dată pe an, potrivit Kantar.
Pe rafturi, marca ''Le Bon vegetal'' de la Herta lansată în 2016 şi deţinută de Nestlé, deţine 54% din piaţa ''catering-ului vegetal''. Fleury Michon şi diverse mărci distribuitoare sunt de asemenea prezente.
Brandurile lucrează şi cu lanţuri de fast-food şi restaurante.
De acum, mai mult de şapte din zece gospodării franceze afirmă că ''cunosc ofertele vegetale de substituţie'' pentru carne şi lapte, potrivit Kantar.
Cu toate acestea, intenţia de cumpărare rămâne scăzută (mai puţin de 15%). Motive invocate: 42% dintre oameni pun pe primul loc gustul care nu le place sau "cred" că nu le place, 32% textura şi 27% preţul.
De asemenea, 28% cred că aceste produse sunt fabricate cu ''ingrediente nenaturale, aditivi, conservanţi, potenţiatori de aromă''.
Caracterul ''ultra-procesat'' al unora dintre aceşti înlocuitori a fost evidenţiat de revistele 60 Millions de Consommateurs şi Que Choisir. Acestea subliniază că potrivit studiilor ştiinţifice abuzul de alimente ''ultra-procesate'' este asociat cu un risc crescut de boli cardiovasculare sau diabet.
Pentru a se dezvolta, ''ofertele de imitaţie de carne trebuie să evolueze'' din punct de vedere al gustului dar şi spre ''mai puţină procesare'' şi un preţ mai accesibil, a conchis Lydia Rabine.
Banca ''Barclays apreciază că substitutele pentru carne pe bază de vegetale vor reprezenta 10% din piaţa mondială a cărnii până în 2030, adică 140 de miliarde de dolari'', scrie știripesurse.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.