Căruța rămâne principalul mijloc de transport al oamenilor din satele dobrogene. Video
Căruța rămâne principalul mijloc de transport al oamenilor din satele dobrogene. Video
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDeși circulația căruțelor pe drumurile europene și pe cele naționale este strict interzisă, în comunele din zona Dobrogei, nu de puține ori, vehiculele de acest gen sunt întâlnite la tot pasul. Legea pare nici să nu existe pentru căruțași, care spun că în lipsă de alt mijloc de transport sunt nevoiți să folosească căruțele. În județul Constanța aproape că nici nu există drum nestrăbătut de astfel de vehicule cu tracțiune animală.
Sărăcia este o problemă gravă cu care se confruntă țara noastră, iar acest lucru este și mai ușor vizibil în comunele și satele izolate. În zona Dobrogei, în secolul XXI, încă sunt folosite căruțele ca mijloc de transport.
Oamenii le folosesc din lipsa unui autoturism cu care să se deplaseze acolo unde au nevoie, asta deși încă din anul 2006, Codul Rutier interzice circulația căruțelor pe drumurile naționale, europene sau pe străzile municipiilor reședință de județ. Cu toate acestea, nu de puțin ori, căruțele sunt întâlnite la orice pas, cu preponderență în comune.
Iată ce spune legea:
Cicrulația pe drumurile publice a vehiculelor cu tracțiune animală este reglementată în OUG nr.195/2002 privind circulația pe drumurile publice și de Regulamentul de aplicare a OUG 195/2002, aprobat prin HG nr 1391/2006.
Conform articolului 165 din Regulamentul de aplicare a O.U.G. 195/2002, conducătorii vehiculelor cu tracțiune animală este obligat: să aibă asupra lui actul de identitate, certificatul de înregistrare, iar pe vehicul montate plăcuţele cu numărul de înregistrare; să conducă animalele astfel încât acestea să nu constituie un pericol pentru el şi ceilalţi participanţi la trafic; să nu oprească sau să staţioneze pe partea carosabilă a drumului public; pe timpul opririi sau staţionării pe acostament ori în afara părţii carosabile, animalele trebuie să fie legate astfel încât acestea să nu poată intra pe partea carosabilă; să nu conducă vehiculul când se află sub influenţa alcoolului, a produselor sau substanţelor stupefiante ori a medicamentelor cu efecte similare acestora; să semnalizeze schimbarea direcţiei de mers cu braţul şi să se asigure că din faţă sau din spate nu circulă vehicule cărora le poate pune în pericol siguranţa deplasării; de la lăsarea serii până în zorii zilei sau atunci când vizibilitatea este redusă să nu circule pe drumurile publice fără a purta îmbrăcăminte cu elemente fluorescent-reflectorizante şi fără ca vehiculul să aibă în partea din faţă un dispozitiv cu lumină albă sau galbenă, iar în partea din spate un dispozitiv cu lumină roşie, amplasate pe partea laterală stângă; să nu părăsească vehiculul sau animalele ori să doarmă în timpul mersului; să nu transporte obiecte care depăşesc în lungime sau în lăţime vehiculul, dacă încărcătura nu este semnalizată ziua cu un steguleţ de culoare roşie, iar noaptea sau în condiţii de vizibilitate redusă cu un dispozitiv fluorescent-reflectorizant, montat în partea din spate a încărcăturii; să nu circule cu animale care însoţesc vehiculul, dacă acestea nu sunt legate de latura din dreapta a vehiculului sau de partea din spate a acestuia, cât mai aproape de partea dreaptă. Legătura nu trebuie să fie mai mare de 1,5 m; să nu pătrundă pe drumurile modernizate sau pietruite cu roţile vehiculului murdare de noroi; să nu transporte în vehicule persoane care stau în picioare.
Video:
Andreea VREJOIU
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.