Cătălin Manea: Înaintaşii noştri au luptat alături de români în cele mai importante momente
Cătălin Manea: Înaintaşii noştri au luptat alături de români în cele mai importante momente
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDeputatul minorităţilor naţionale Cătălin Manea, reprezentant al minorităţii rome în Parlament, a declarat marţi că înaintaşii acestei comunităţi au luptat alături de români în cele mai importante momente pentru întregirea României.
Împlinirea a 168 de ani de la dezrobirea romilor a fost marcată, marţi, la Palatul Parlamentului, printr-un eveniment organizat de grupul minorităţilor naţionale din Parlament, cu participarea grupurilor parlamentare, a Asociaţia Partida Romilor "Pro-Europa" şi a numeroşi invitaţi.
Deputatul Cătălin Manea a amintit că actul dezrobirii a fost semnat, la 20 februarie 1856, de către domnitorul Dimitrie Barbu Ştirbei.
"Încă de la prima noastră atestare în spaţiul românesc, din anul 1385, şi până la momentul dezrobirii de la 20 februarie 1856, practic patru secole şi jumătate, romii au fost Ţările Române robi. În Ţările Române, respectiv în Ţara Românească şi Moldova. Este un adevăr istoric pe care trebuie să îl cunoaştem atât noi, membrii comunităţii rome, cât şi toţi ceilalţi cetăţenii ai acestei ţări. (...) Eu consider că un lucru foarte important pe care ar trebui să ţinem cont este legat de faptul că înaintaşii noştri au luptat alături de români în cele mai importante momente pentru întregirea acestei ţări. Şi aici mă gândesc la Primul şi la cel de al Doilea Război Mondial. Noi nu am stat cu mâinile în sân, am pus şi noi numărul la construcţia acestei ţări", a subliniat Cătălin Manea.
El a evocat o perioadă de "tristă amintire" - deportarea romilor în Transnistria.
"O perioadă de tristă amintire - nu mă refer aici la regimul Nicolae Ceauşescu, o perioadă neagră, o pagina neagră din istoria României şi a Europei şi a lumii este perioada deportării romilor în Transnistria şi este perioada în care peste 500.000 de romi la nivelul Europei şi-au pierdut viaţa în lagărele de exterminare naziste, fie din Germania, fie din Polonia, fie din Austria. Acestea toate sunt adevăruri istorice", a arătat Manea.
Deputatul a amintit, în context, că există la ora actuală peste 60.000 de gospodării sau aşezări care nu au acces la energie electrică.
"Este o stare de neacceptat. Gândiţi-vă că, din cele 60.000 de gospodării, trăiesc în medie cel puţin cinci suflete. (...) Soluţia la toate aceste probleme care s-au cam amplificat în ultimii ani nu poate fi alta decât reaşezarea şi regândirea tuturor politicilor publice legate de minoritatea romă", a punctat acesta.
Citând din mesajul preşedintelui Klaus Iohannis, conform căruia marcarea Zilei Dezrobirii Romilor demonstrează angajamentul comun al oamenilor politici şi al cetăţenilor de a face posibilă o reală incluziune politică, economică şi social-educaţională a comunităţilor lor, consilierul prezidenţial Sergiu Nistor a subliniat că evenimentul de la Palatul Parlamentului are de fapt această perspectivă a abordării unui moment istoric de o deosebită importanţă din perspectiva unui parcurs spre viitor.
"Nu putem să plecăm de la doi dintre pilonii importanţi care trebuie să existe în conştiinţa noastră şi în opinia mea aceştia sunt recunoaşterea sinceră şi informată a suferinţelor îndurate timp de secole de către romi şi, pe de altă parte, recunoaşterea importanţei şi valoroasei contribuţii a cetăţenilor de etnie romă la dezvoltarea unei naţiuni care fructifică diversitatea culturală. (...) După dezrobire, şi toţi ştim acest lucru, emanciparea romilor a parcurs un drum anevoios şi romii s-au confruntat cu discriminare, rasism, cu xenofobie şi marginalizare", a arătat consilierul prezidenţial.
Liderul grupului minorităţilor naţionale din Parlament, Varujan Pambuccian, a arătat că romii nu sunt "aşa cum îi vedem noi în Bucureşti", fiind multe comunităţi rămase în urmă, şi a adăugat că efortul de a schimba o cultură care s-a înrădăcinat în acele comunităţi este unul uriaş.
"Niciunul dintre noi nu alege nici locul, nici momentul în care se naşte, nici familia, nici poporul în care se naşte. (...) Romii au venit foarte mult timp pe lume într-un fel care era fără scăpare, au venit ca robi. Asta înseamnă lucruri cât se poate de concrete, înseamnă să nu poţi să fii stăpânul nici pe gândurile tale, nici pe corpul tău, nici pe viaţa ta. (...) După ce romii au fost dezrobiţi, au rămas cam pe unde locuiau până atunci, că nu aveau unde să se ducă, au fost dezrobiţi fără să primească niciun fel de proprietate. (...) În efortul de a schimba o cultură care există atât la nivelul majorităţii, cât şi în comunităţile de romi, s-a angajat foarte tare Cătălin în ultimii ani şi l-am sprijinit foarte mult, pentru că a înţeles că lucrurile acestea nu se rezolvă milogindu-te de un guvern sau de altul, ci iniţiind şi trecând prin Parlament legi. Odată ce legea există, ea trebuie aplicată", a subliniat Varujan Pambuccian.
Educaţia este primul pas către incluziunea socială, a subliniat liderul deputaţilor UDMR, Csoma Botond, care le-a transmis celor prezenţi respectul comunităţii maghiare din România, respectiv al preşedintelui UDMR, Kelemen Hunor, alături de dorinţa continuării unei unei bune colaborări.
"Robia romilor a fost un lucru îngrozitor. (...) Este foarte important să avem un Muzeu unde să prezentăm cultura, tradiţiile şi istoria romilor. Acestea sunt lucruri simbolice, care sunt importante, dar nu sunt suficiente, sigur, pentru eradicarea prejudecăţilor şi stereotipurilor care există în sânul societăţii. (...) Este important să avem un mediu unde nu există segregare şi numai prin educaţie şi prin această atitudine de a spune un "nu" hotărât segregării putem să luptăm împotriva prejudecăţilor şi a stereotipurilor care, din păcate, împiedică incluziunea socială totală a romilor. Cele mai multe lucruri de făcut le are Executivul. Sigur, e important să avem legi, şi aici cred că Ministerul Educaţiei şi Guvernul au o responsabilitate în aplicarea acestor legi pentru că altminteri este doar o lege pe hârtie şi nu-şi face efectul", a afirmat Csoma Botond.
Între cei care au luat cuvântul s-au mai aflat deputatul PNL Florin Alexe, deputatul PSD Florin Manole, secretarul de stat în Departamentul pentru Relaţii Interetnice, Dincer Geafer, reprezentanţi ai comunităţii rome, potrivit agerpres.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.