Câți bani au încasat partidele politice de la statul român în 2022. Suma e de ordinul zecilor de milioane de euro
Câți bani au încasat partidele politice de la statul român în 2022. Suma e de ordinul zecilor de milioane de euro
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCostul democrației în România a crescut cu mai mult de 20% față de anul trecut. FANATIK a analizat subvențiile pe care partidele politice le-au încasat de la stat în anul 2022.
Statul român plătește bani grei, în fiecare lună, pentru a asigura independența financiară a partidelor politice. Din banii primiți de la Autoritatea Electorală Permanentă, partidele își decontează cheltuielile cu sediile, personalul, carburanții, publicitatea electorală, telecomunicațiile, etc.
Democrația, cu 20% mai scumpă față de anul trecut
Aleșii au grijă, însă, ca sumele care se alocă prin Legea 334/2006 să crească la fiecare rectificare bugetară, astfel încât toată lumea să fie mulțumită. FANATIK a analizat cifrele și vă prezintă sumele pe care partidele parlamentare le-au primit de la statul român în 2022.
Democrația în România a fost subvenționată cu 279,8 milioane lei, adică aproximativ 57 milioane euro, anul acesta. Suma a fost împărțită între șase partide declarate câștigătoare la alegerile parlamentare și locale.
Față de 2021, subvenția acordată partidelor politice este cu peste 20% mai mare. Anul trecut, Autoritatea Electorală Permanentă a transferat în conturile partidelor politice 224,2 milioane de lei, adică aproximativ 45,7 milioane euro.
PSD, PNL și USR au luat împreună peste 50 de milioane euro
Partidul Social Democrat a luat cea mai mare ”felie”, adică 107.381.850 de lei, respectiv 21,9 milioane euro. PSD a încasat cu 17 milioane de lei mai mult decât în 2021, iar cea mai mare sumă a încasat-o în decembrie, 9,54 milioane lei.
Partidul Național Liberal a fost răsplătit pentru performanța la alegeri cu 91 milioane lei, adică 18.5 milioane euro. Doar în decembrie, PNL a încasat 8.09 milioane lei.
Uniunea Salvați România s-a mulțimit cu ”doar” 49 milioane lei, anul acesta, fiind al treilea mare partid, potrivit rezultatelor electorale. Suma este echivalentă cu 10 milioane euro.
Partidul lui George Simion n-a mai prins podiumul
Alianța pentru Unirea Românilor încasează din 2020, an în care a intrat în parlament, o subvenție importantă. În 2022, AUR a primit de la stat 21,7 milioane de lei, adică 4,43 milioane euro. Anul trecut, formațiunea condusă de George Simion primea 15,2 milioane de lei.
Partidul Mișcarea Populară și Pro România au prins și ele câte o ”mențiune”. Deși nu au mai avut loc în parlament, cele două formațiuni primesc subvenții pentru că are reprezentanți la Bruxelles sau în teritoriu (primari, viceprimari, consilieri locali). PMP a primit, în total 7 milioane de lei, adică 1,43 milioane euro, în timp ce Pro România a fost subvenționat cu 3,57 milioane de lei, adică 729.000 euro.
Anul trecut, Partidul Libertate, Unitate și Solidaritate (PLUS) a primit, până în septembrie, 4,6 milioane de lei (940.000 euro). Ulterior, formațiunea condusă de Dacian Cioloș nu a mai fost finanțată, datorită faptului că aceasta a fuzionat cu Uniunea Salvați România, iar grupul parlamentar USR PLUS a dispărut oficial de pe scena politică.
UDMR încasează ”ajutor” de la Departamentul pentru Relații Interetnice
Și Uniunea Democrată a Maghiarilor din România primește o sumă generoasă din partea statului, însă nu prin Autoritatea Electorală Permanentă ci prin Departamentul pentru Relații Interetnice.
UDMR a avut alocat, în 2022, suma de 43,5 milioane de lei, adică 8,9 milioane euro. Banii vin de la Secretariatul General al Guvernului și reprezintă aproape un sfert din bugetul total repartizat organizațiilor care reprezintă minoritățile naționale din România.
TOP încasări partide politice în decembrie 2022
1. PSD – 9.543.758 de lei lei
2. PNL – 8.090.738 de lei
3. USR – 4.361.545 de lei
4. AUR – 1.913.589 de lei
5. PMP – 599.339 de lei
6. Pro România – 360.782 de lei, potrivit fanatik.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.