Ce-ar trebui să știi despre tratamentul cu plasmă contra COVID-19
Ce-ar trebui să știi despre tratamentul cu plasmă contra COVID-19
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestÎn prezent, țările care oferă tratament cu plasmă contra COVID-19, peste tot în lume, încurajează cetățenii vindecați în urma infecției confirmate cu virusul SARS-CoV-2 să doneze plasmă pentru a fi utilizată ca tratament în cazurile grave de boală.
Tratamentul se numește terapie cu plasmă convalescentă iar mai multe variații ale acesteia au fost utilizate, până în prezent, pentru a trata alte boli infecțioase, inclusiv variații anterioare ale coronavirusului, scrie doc.ro.
Specialiștii sunt de părere că fiecare donare poate fi esențială pentru salvarea pacienților aflați în stare gravă. Dacă te afli în situația în care poți dona plasmă sau cunoști persoane care pot face acest lucru, este important să ai în vedere mai multe informații. Citește în continuare pentru a afla ce trebuie să știi despre tratamentul cu plasmă contra COVID-19 și cum poți deveni donator.
Ce este plasma convalescentă?
Potrivit Administraţiei pentru Alimente şi Medicamente (FDA), din Statele Unite ale Americii, termenul de convalescent se aplică oricui se află în stadiu de recuperare după o boală. Plasma este partea lichidă din componența sângelui, de culoare galbenă, care conține anticorpi. Anticorpii sunt componente de natură proteică, create în mod natural de organism, care reacționează la momentul unei infecții. Așadar, plasma convalescentă preluată de la pacienți care s-au vindecat de COVID-19 poate conține anticorpi care să fie eficienți în lupta împotriva COVID-19, prin atenuarea simptomelor severe și, chiar, scurtarea perioadei de boală a pacientului. Prin donarea de plasmă convalescentă, pentru tratamentul de urgență al pacienților aflați în stare gravă, eforturile cadrelor medicale în tratarea eficientă și accelerată a persoanelor afectate pot fi îmbunătățite.
În Statele Unite ale Americii, FDA a emis o autorizație de uz de urgență pentru plasma convalescentă, pentru a facilita utilizarea plasmei în spitale, în timp ce cercetările asupra eficienței acesteia, ca tratament, se află în derulare. Potrivit informațiilor științifice acumulate până în prezent, oamenii de știință conchid că plasma poate fi eficientă în tratarea simptomelor bolii COVID-19, iar beneficiile cunoscute, precum și cele potențiale, ale acesteia cântăresc mai greu față de posibilele riscuri asociate cu folosirea plasmei în tratamentul pacienților spitalizați.
Ce impact poate avea plasma convalescentă în tratamentul pacienților aflați în stare critică?
Virusul SARS-CoV-2 este un virus nou, din familia coronavirus, ceea ce înseamnă că la începutul pandemiei, niciun individ nu avea anticorpi dezvoltați natural împotriva acestuia.
Cu toate acestea, majoritatea persoanelor care au contractat virusul, deși asimptomatice, au putut să transmită mai departe boala. Din acest motiv, restricțiile impuse, peste tot în lume, au fost ferme și destul de agresive – pentru a scădea, cât mai mult posibil, riscul de contagiere.
În timp, oamenii de știință au remarcat faptul că persoanele aflate în convalescență au dezvoltat anticorpi, care sunt purtați în plasmă și care pot fi eficienți în tratamentul persoanelor care manifestă simptomele mai severe ale bolii, prin neutralizarea virusului și accelerarea recuperării. Plasma convalescentă poate fi utilizată și pentru crearea globulinei hiperimune, care, la rândul său, poate fi utilizată, în mod similar, în tratamentul pacienților bolnavi de COVID-19. Globulina hiperimună este, în prezent, studiată de specialiști pentru beneficiile sale, deși cercetările din trecut sugerează că este un candidat eficient în susținerea sistemului imunitar pentru a face față bolii. Potrivit dr. Emanuel T. Ferro, specialist în patologie, terapia pe bază de imunoglobulină a fost folosită cu succes, în trecut, pentru dezvoltarea așa-numitei “imunități pasive” împotriva mai multor tipuri de virusuri, printre care și virusul hepatitei A și virusul rabies lyssavirus, responsabil pentru rabie.
Donare de plasmă convalescentă în România
În România, donarea de plasma este posibilă, iar Ministerul Sănătății a stabilit, recent, un protocol și un set de condiții pentru donarea de plasmă pe teritoriul țării. Astfel, pentru a putea dona plasmă trebuie să îndeplinești următoarele condiții:
- să semnezi consimțământul informat pentru a fi integrat în procesul de selecție în vederea donării de plasmă prin plasmafereză şi/sau prin sânge total şi pentru transmiterea datelor privind donarea în baza de date naţională şi europeană;
- să ai documente care să dovedească istoricul de infecție cu virusul SARS-CoV-2, inclusiv încetarea riscului de transmitere a bolii;
- să te încadrezi în criteriile standard pentru donare de sânge și/sau plasmă, potrivit legislației în vigoare;
- să respecți intervalul de pauză între două donări de plasmă consecutive, care este de minim 14 zile.
- să ai vârsta cuprinsă între 18 și 60 de ani;
- să nu ai probleme cardiovasculare, tensiune arterială crescută sau puls neregulat;
- să nu fii însărcinată;
- să nu urmezi un tratament medicamentos pentru afecțiuni de inimă, hipertensiune, boli renale, psihice, hepatice sau endocrine;
- să ai o greutate mai mare de 50 kg;
- să nu fi suferit o operație în ultimele 6 luni.
Mai multe informații vei primi la momentul înregistrării pentru donare.
Ministerul Sănătății se angajează să alimenteze cu informații platforma de raportare a datelor cu privire la recoltarea de plasmă de la donatorii vindecați, care a fost pusă la dispoziția statelor membre de către Comisia Europeană. Aceasta poartă numele de EU CCP Database.
Recoltarea de plasmă se poate face în centrele acreditate de transfuzie sanguvnă și/sau plasmă, prin respectarea principiului donării voluntare neremunerate, potrivit standardelor și legislației europene. Plasma colectată poate fi administrată doar pacienților aflați în stare critică, majori, care acceptă administrarea de plasmă convalescentă. Pacienții vor trebui să semneze un consimțământ informat, în acest sens.
Care este procedura recoltării de plasmă?
Plasma poate fi recoltată prin două metode, și anume:
- mprin plasmafereză
- donare clasică de sânge, urmată de separarea plasmei
Plasmafereza este o tehnică ce permite extragerea unor cantități generoase de plasmă fără a da reacții adverse donatorului, cum ar fi anemia. Plasmafereza (separarea plasmei de sânge) se realizează cu ajutorul unui aparat de nouă generație, dar obținerea plasmei propriu-zise se realizează tot prin tranfuzie. Procedura durează aproximativ o oră, sub supravegherea unui cadru medical.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.