Ce efecte adverse pot avea antidepresivele, anxioliticele și stabilizatoarele de dispoziție
Ce efecte adverse pot avea antidepresivele, anxioliticele și stabilizatoarele de dispoziție
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestRăspunsul unui pacient la medicamente poate varia, în funcție de numeroși factori, iar modul în care acestea funcționează în organism poate să difere, fiind influențat de anumite gene din ADN.
În unele cazuri, însă medicamentele pot avea efecte adverse mai grave sau mai puțin grave. Așa că astăzi aducem în discuție câteva clase de medicamente importante, pentru a află ce efecte neplăcute pot avea:
Antidepresivele
Există mai multe clase de medicamente folosite în tratamentul depresiei. Această boală afectează creierul, iar unele antidepresive pot ameliora simptomele. În plus, fiecare medicament folosit pentru a trata depresia funcționează prin echilibrarea nivelului anumitor substanțe din creier (neurotransmițători) și în acest fel se reduc simptomele depresive, scrie doc.ro.
Multe dintre substanțele folosite în mod frecvent în tratarea depresiei intră în aceste clase de medicamente și au următoarele efecte adverse:
inhibitori selectivi ai recaptării serotoninei (ISRS) - efecte: greață, tulburări de somn, nervozitate, tremur, probleme în sfera sexuală;
inhibitori ai recaptării serotoninei și norepinefrinei (IRSN) - efecte: greață, somnolență/moleșeală, oboseală, constipație, gură uscată;
antidepresive triciclice - efecte adverse frecvente: constipație, gură uscată, oboseală; efecte mai grave: hipotensiune arterială, ritm cardiac neregulat, crize convulsive;
antidepresive tetraciclice - efecte: somnolență, slăbiciune, amețeală, durere de cap, vedere încețoșată, gură uscată;
blocanti ai recaptării dopaminei - efecte adverse: greață, vărsături, constipație, amețeală, vedere încețoșată;
antagoniști asupra receptorilor 5-HT1A, 5-HT2 și 5-HT3; efecte în cazul receptorului 5-HT1A: greață, vărsături, tulburări de somn; efecte în cazul receptorului 5-HT2: somnolență, amețeală, uscăciunea gurii; efecte în cazul receptorului 5-HT3: probleme de natură sexuală, greață.
Există și alte clase de medicamente pe lângă cele de la punctele de mai sus, care pot trata depresia.
Anxioliticele
Sunt medicamente folosite în principal pentru a trata simptomele tulburărilor de anxietate, printre care și fobia socială și tulburarea de anxietate generalizată. Adeseori, această clasa de medicamente este combinată cu psihoterapia sau terapia cognitiv-comportamentală, pentru că, împreună, acestea pot îmbunătăți calitatea vieții persoanelor cu tulburări de anxietate.
Ce efecte adverse au anxioliticele
Anxioliticele pot cauza moleșeală, somnolență ori amețeală. Alte efecte adverse includ tensiunea arterială scăzută, respirație mai lentă și probleme cu memoria. Folosirea pe termen lung a anxioliticelor poate face că aceste efecte să se agraveze.
Pacientul trebuie să ia anxioliticele exact așa cum i-a recomandat medicul, pentru că, în caz contrar, folosirea greșită poate duce la efecte grave.
Stabilizatoarele de dispoziție
Unii pacienți urmează un tratament cu medicamente cu efect stabilizator al dispoziției (numite timo-stabilizatoare). Acestea sunt medicamente care ajută la controlul stărilor, între depresie și manie. Ele sunt prescrise de medic pentru a restabili echilirul neurochimic, reducând activitatea creierului.
Pe lista medicamentelor care sunt clasificate drept stabilizatoare de dispoziție se află: litiul, anticonvulsivantele și antipsihoticele.
Efectele adverse ale tratamentului cu litiu (mineral care este considerat un stabilizator eficient al dispoziției) pot include:
• greață
• oboseală
• creșterea în greutate
• tremur
• diaree
• confuzie.
Efectele adverse ce pot să apară în urmă tratamentului cu unele anticonvulsivante sunt:
• oboseală
• dureri de cap
• creșterea în greutate
• greață
• durerea abdominală
• dorința sexuală redusă
• febra
• confuzie
• probleme de vedere
• sângerări anormale sau echimoze (învinețiri) anormale.
Efectele adverse ce apar de pe urmă antipsihoticelor pot fi:
ritm cardiac rapid
somnolență sau moleșeală
tremur
vedere încețoșată
amețeală
creșterea în greutate
sensibilitate la lumina.
Cum poți află ce gene influențează absorbția, metabolismul și acțiunea medicamentelor pe care le iei pentru a trata anumite afecțiuni
Există teste genetice de ultima generație, care pot ajută atât pacientul, cât și medicul să personalizeze deciziile de tratament. Ce înseamnă acest lucru? Că un astfel de test farmacogenomic estimează modul în care pacientul va răspunde la terapia medicamentoasă aleasă de medic. În urmă rezultatelor testului, medicul poate să îmbunătățească decizia terapeutică, poate să identifice tratamentul adecvat, cât și dozajul adecvat pentru acel pacient și, în același timp, se va reduce riscul de evenimente adverse.
În prezent, există și la noi în țară astfel de teste farmacogenomice, care nu sunt invazive și care ajută medicii să ia o decizie informată cu privire la tratamentul recomandat unui pacient. Testele de acest tip folosesc o proba de ADN separat din lichidul de lavaj oral, care este ușor de colectat. Pacientul trebuie să fie testat o singură dată, iar în acest fel se află informații prețioase despre genele din ADN-ul sau care influențează absorbția, metabolismul și activitatea medicamentelor în cazul lui.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.