Ce este acarophobia şi cum se manifestă această fobie?
Ce este acarophobia şi cum se manifestă această fobie?
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestAcarophobia se manifestă ca o teamă patologică de infestare a pielii din cauza acarienilor sau căpușelor, o frica de mâncărime, precum cea datorată scabiei şi de aici forma specifică de scabiofobie.
Fobia are mai multe accepţiuni, dar ea se defineşte, în esenţă ca fiind o stare patologică de neliniște sau de frică paroxistică, irațională și obsedantă de unele boli, ființe, obiecte sau situații. Aceasta se manifestă în absenţa unei cauze obiective, precise sau a unei aversiuni patologice de ceva, cum ar fi melofobie, aversiunea patologică faţă de muzică, scrie ziarmedical.ro.
Insectele sunt omniprezente şi de existenţa lor depinde viaţa multor păsări. Este celebră situaţia din Elveţia, când o suprafaţă întinsă de pădure defrişată a fost replantată riguros şi des, încât umbra puternică a distrus vegetaţia spontană de sub arbori, ceea ce a dus la dispariţia insectelor şi implicit a păsărilor, iar locuitorii de acolo sunt nevoiţi să treacă graniţa spre pădurile franceze pentru a auzi ciripitul păsărilor.
Aşadar nu ne putem imagina viaţa fără insecte, însă acesta este un vis pentru mulţi oameni care suferă de acarophobie.
Acarophobia mai defineşte teama patologică faţă de obiecte mici, molii și alte insecte, cu forma particulară de entomofobie, viermi (helmintofobie), acarieni, și obiecte mici inanimate (microfobie), cum ar fi acele.
Deși fobiile sunt dificile, în general, iar cei ce au asemenea manifestări sunt, cel mai adesea categorisiţi ca „ciudaţi”, acarophobia poat fi depășită prin intermediul terapiilor convenționale sau alternative. Simptomele acestei fobii sunt variate, de la anxietate, transpirații, dispnee, la greaţă, uscaciunea gurii, vertij sau accelerarea pulsului.
Cei afectaţi fac vizite frecvente la medic, se plâng în mod constant că au fost atacaţi de insecte, sunt excesivi în ce priveşte igiena, manifestă diferite grade de automutilare, sunt mai izolaţi social, sunt inactivi fizic şi prin urmare adesea obezi, caută adesea pe internet validări ale propriilor temeri legate de insecte şi, în general, sunt dispuşi la orice efort pentru a scăpa de insecte.
Cei ce suferă pot experimenta ani de zile aceaste simptome fără să realizeze faptul că Entomophobia cum mai este ea denumită este tot mai greu de vindecat, cu cât suferinţa este mai îndelungată, fără nişte măsuri specifice.
Cazurile severe declanșează disocieri, paralizarea raţională, pur şi simplu persoana nu mai este în stare să se gândească logic la o soluţie de ieşire și atunci, inevitabil se instalează o frică de moarte. Este vorba de acea situaţie când o persoană spune că şi-a pierdut minţile.
Această aversiune față de insecte, gândaci și viermi este mai des întâlnită decât am crede, însă tulburarea este clasificată ca fiind un rară, pentru că sunt admise doar acele cazuri când stările provoacă efecte profunde asupra persoanei afectate.
Tulburarea poate, în unele cazuri, compromite chiar calitatea vieţii celor ce suferă din cauza insectelor.Tratamentul poate varia în funcție de individ și de gravitatea cazului. Tratamentul convenţional implică medicamente şi sesiuni de terapie. Un pacient ar putea căuta şi metode alternative de depășire a fricii lor, cum e hipnoterapia sau Programarea Neuro-Lingvistic.
Dacă hipnoterapia permite terapeutului să descâlcească pacientului aversiunea subconștientă faţă de insecte, Programarea Neuro-Lingvistică este bazată pe comunicare activă între un terapeut și subiect, iar în timpul terapiei sunt deschise căi de comunicare pentru a “reprograma” procesele mentale și emoționale ale pacientului, ca să găsească un răspuns adecvat la insecte.
Scopul tuturor acestor terapii, fie convenționale sau alternative, este de a restabili starea de bine unei persoane și a-i furniza instrumentele necesare pentru a face față sau chiar să elimina acarophobia. Prin responsabilizare și munca grea din partea terapeutului și a pacientului, această tulburare poate fi depășită sau cel puţin ameliorată.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.