Ce este Postul intermitent și de ce rezultatele sunt cu adevărat vizibile
Ce este Postul intermitent și de ce rezultatele sunt cu adevărat vizibile
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPostul intermitent este din ce în ce mai popular. Deși în realitate, subliniază experții, el este mai degrabă un tipar alimentar decât o dietă. Spre deosebire de alte diete mai complicate, postul intermitent are reguli incredibil de simple, nu este atât de restrictiv, iar energia și motivația ta cresc odată cu pierderea kilogramelor în plus.
Mama tuturor dietelor
Știința a confirmat că într-adevăr postul intermitent ajută la pierderea de kilograme, căci o mică fereastră de mâncare înseamnă mai puține calorii consumate. Dar postul intermitent are și alte beneficii majore pentru sănătate.
Cercetările arată că acesta îmbunătățește nivelurile de zahăr din sânge, scade riscul bolilor cardiace și al cancerului. Potrivit neurospecialistului Mark Mattson, poate mobiliza creierul în lupta cu boli ca Alzheimer și Parkinson, îmbunătățind starea de spirit și memoria.
Există două metode de post intermitent
Așadar, cum funcționează exact postul intermitent? Există două abordări majore ale acestuia. Prima metodă se referă la zile cu limitarea meselor la 500 de calorii, alternând cu zile în care nu există restricții calorice sau de hrană.
A doua metodă implică limitarea perioadei când mănânci la o fereastră de 8-10 ore. De exemplu, mesele tale sunt incluse între orele 9-19.
Fiecare abordare a postului intermitent are atuurile și dezavantajele sale, deci trebuie să le experimentezi pentru a afla care ți se potrivește mai bine.
Însă indiferent de metoda aleasă, este dovedit științific că postul intermitent arde eficient grăsimea fără să îți provoace o pierdere prea mare a masei musculare sau o dezordine a metabolismului.
Cui i se potrivește metoda radicală
Ce se întâmplă dacă, de exemplu, mănânci doar o perioadă mai restrânsă de timp? Sau nu mănânci nimic timp de 18 ore și mănânci celelalte 6 ore (să zicem între orele 20 și 2 noaptea)?. În prima zi este extrem de dificil să te abții de la mâncare timp de 18 ore.
Mintea ta își va imagina obsesiv tot felul de mâncăruri apetisante. Senzația de foame te poate scoate din minți, iar gândul la comorile din frigider nu îți dă pace.
Prin urmare, această metodă radicală nu este pentru oricine. Unii experți recomandă să începi cu doar câteva zile de post pe săptămână.
Apoi poți crește gradual numărul de zile cu post intermitent. Alți specialiști sunt de părere că poți crește progresiv numărul de ore în care nu mănânci, să zicem de la ora 12 la 14, apoi până la ora 18. Dacă încerci și aceste variante și te simți mizerabil și foarte frustrată, mai bine renunță, este clar că nu e pentru tine.
O variantă mai echilibrată ar fi să începi la ora 12, apoi să extinzi orele de post pe parcursul săptămânii. Poți avea surprize plăcute, iar corpul tău nu mai tânjește disperat după mâncare, notează Yourtango.
Dacă iubești rutina, postul intermitent pe termen lung face minuni
Dacă te descurci mai bine cu rutina alimentară, poți prelua metoda de post intermitent regulat, care are rezultate extraordinare pe termen lung.
De exemplu, dimineața poți bea ceai sau cafea și să lucrezi cam până la ora 13. Dacă ai și o rutină de exerciții fizice, le poți programa la prânz. Apoi poți mânca o cantitate moderată de alimente sănătoase imediat după sesiunea de exerciții fizice (de ex. 600 de calorii).
Restul mesei o poți consuma în fereastra de timp de 3-4 ore dintre sfârșitul după-amiezii și debutul serii. Cel mai mare beneficiu este că vei avea o minte mai clară și vei fi mai productivă pe tot parcursul dimineții.
Îți poți programa întâlnirile de lucru sau sarcinile mai importante dimineața, pe fondul unui consum mai mare de lichide (apă, cafea neagră, cafea keto, ceai verde).
Dacă reușești să îți controlezi eventualele atacuri de foame până la masa de prânz compusă din alimente sănătoase, deja ai câștigat partida. Restul zilei va fi mult mai ușor. Cina va fi una ușoară, și mai poți intercala o gustare la fel de ușoară (un fruct, un pumn de migdale sau un iaurt grecesc).
În doar câteva zile, organismul tău se va adapta noii rutine alimentare, care va deveni o normalitate. Senzația de foame nu va mai apărea obsesiv.
Mai mult, toată energia mentală alocată anterior mâncării – prepararea, planificarea, consumul ei – par să se fi evaporat, iar tu te vei putea concentra mai bine pe obiectivele tale.
Spre deosebire de dietele clasice, te ajută să reziști mai bine senzației de foame
În acest punct al noii tale rutine, punctează specialiștii, trebuie să conștientizezi câteva aspecte. În primul rând, trebuie demolate câteva mituri foarte răspândite despre mâncare.
Micul dejun nu este cea mai importantă masă a zilei. Nu există suficiente date că micul dejun te face mai sănătos sau mai slab.
Apoi mâncatul frecvent nu înseamnă în mod necesar că îți dinamizezi metabolismul. De fapt, cu un aport constant de carbohidrați care circulă în sistemul tău metabolic, organismul nu poate arde grăsimi.
Nu în ultimul rând, contrar opiniei populare, „atacurile de foame” nu duc în mod automat la mâncat în exces. În timp, postul intermitent te ajută să nu te mai simți confortabil în fața disconfortului foamei. Vei ajunge să resimți atacurile de foame ca pe ceva sâcâitor, dar efemer.
Postul intermitent îți restartează organismul
Spre deosebire de alte diete mai complicate, postul intermitent are reguli incredibil de simple, nu cere un rețetar și nici măcar nu trebuie să excluzi cu totul vinul, ciocolata și desertul din rutina ta de masă.
De departe, avantajul său major este că te face să te simți foarte bine. Dacă reușești să depășești primele zile mai frustrante, nivelurile tale de energie explodează, iar focusul și motivația devin tot mai clare.
Postul devine o experiență de care te bucuri, și tot ceea ce îți este permis devine mult mai savuros, scrie stiripesurse.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.