Ce înseamnă un puls normal? Ce valori au bătăile inimii, în funcție de vârstă
Ce înseamnă un puls normal? Ce valori au bătăile inimii, în funcție de vârstă
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPulsul reprezintă frecvența cu care inima noastră bate (frecvență cardiacă). Pulsul poate fi simțit în diferite puncte importante de pe corp, cum ar fi încheietura mâinii, zona gâtului sau zona inghinală.
Când o persoană este grav bolnavă ori a suferit un traumatism, pulsul poate fi foarte greu de detectat, greu de simțit la atingere. Atunci când pulsul acelei persoane este absent, medicul nu îl poate simți deloc.
Este bine să reținem că frecvența cu care inima bate poate varia de la o persoană la alta, așa că astăzi ne propunem să înțelegem ce înseamnă, de fapt, un puls normal și când este considerată frecvența bătăilor inimii periculoasă, scrie doc.ro.
Ce este pulsul?
Inima este un organ important, un mușchi care lucrează pentru a pompa sângele bogat în oxigen și nutrienți către toate țesuturile din corp. Mușchii inimii se contractă și se relaxează pentru a împinge astfel sângele prin vasele destinate acestui lucru.
Putem simți acea mișcare a sângelui prin vasele noastre de sânge, sub formă a ceea ce numim puls. Acesta este, de fapt, numărul ce indică de câte ori bate inima noastră, într-un minut.
Valori puls normal (frecvență cardiacă în repaus) la adulți
Frecvența cardiacă în repaus este atunci când inima pompează cantitatea minimă de sânge de care corpul are nevoie atunci când persoana se află în repaus. Experții spun că frecvența cardiacă în repaus poate să varieze de la o persoană la alta, însă în cazul celor mai mulți adulți, un puls normal este cuprins între 60 și 100 de bătăi pe minut.
Valori puls normal (frecvență cardiacă în repaus) la copii
În general, frecvența cardiacă a copiilor este mai mare decât în cazul valorilor înregistrate la adulți. Potrivit experților, frecvența cardiacă în repaus (un puls normal) pentru copiii cu vârste între 6 și 15 ani este cuprinsă între 70 și 100 de bătăi pe minut.
Să nu uităm că mulți factori pot influența frecvența cardiacă în repaus, cum ar fi nivelul de activitate fizică. De exemplu, sportivii foarte bine antrenați pot avea o frecvență cardiacă în repaus de aproape 40 de bătăi pe minut.
Pulsul normal al inimii în funcție de vârstă poate avea valori diferite la copii. Astfel, pulsul normal, în repaus, poate să varieze după cum urmează:
nou-născuții: între 100 și 170 de bătăi pe minut
bebelușii de la 6 luni la 1 an: au între 90 și 130 de bătăi pe minut
copiii cu vârste de la 2 la 3 ani: au între 80 și 120 de bătăi pe minut
copiii cu vârste între 4 și 5 ani: între 70 și 110 bătăi pe minut
copiii de 10 ani și cei peste 10 ani: între 60 și 100 de bătăi pe minut.
Pulsul nostru este mai scăzut, deci, atunci când suntem în repaus, și crește atunci când facem efort fizic, când facem exerciții fizice, pentru că organismul uman are nevoie de mai mult sânge îmbogățit cu oxigen atunci când persoana face efort fizic.
Ce este considerat, deci, un puls normal?
Specialiștii americani subliniază că pulsul normal, adică frecvența cardiacă în repaus normală este:
la copiii cu vârste între 6 și 15 ani: 100 de bătăi pe minut;
la adulții cu vârsta de 18 ani și peste acest prag: între 60 și 100 de bătăi pe minut.
Factori care influențează valoarea normală a pulsului
Pe lângă activitatea fizică (de exemplu, mersul la sală poate să însemne că pulsul nostru este crescut), există și alți factori care pot influența frecvența cardiacă în repaus. Printre acești factori se află:
Vârstă - Este foarte probabil să observi că frecvență cardiacă în repaus (pulsul) scade pe măsură ce înaintezi în vârstă.
Fumatul- Fumătorii tind să aibă o frecvență cardiacă în repaus mai mare. Reține, așadar, că dacă ești fumător, este posibil ca pulsul tău să fie mai mare. Renunțarea la fumat poate fi o măsură ce ajută pacienții să readucă pulsul la valori normale.
Temperatură- Pulsul poate crește ușor atunci când persoana este expusă la temperaturi foarte mari.
Efectele adverse ale unor medicamente - De exemplu, medicamentele din clasa betablocantelor pot să scadă pulsul (frecvența cardiacă în repaus).
Poziționarea corpului- Pulsul poate crește temporar atunci când persoana se mișcă, își schimbă poziția, de exemplu, atunci când din poziția de stat pe scaun sau pe pat, persoană stă în picioare.
Emoțiile- Dacă persoană este anxioasă ori încântată, pulsul ei poate să crească, deci inimă bate de mai multe ori pe minut.
Greutatea- Este posibil că persoanele care sunt obeze să aibă un puls (o frecvență cardiacă în repaus) mai mare. De ce? Pentru că inima lor este nevoită să lucreze mai mult pentru a "iriga" corpul cu sângele necesar.
Unde se simte pulsul cel mai bine?
Reține că, pe măsură ce inima pompează sângele, arterele se dilată și se contractă. Acesta este de fapt pulsul. Poți detecta cu ușurință pulsul (poți simți cum venele pulsează) pe încheietura mâinii ori la gât. Un puls normal este cuprins între 60 și 100 de bătăi pe minut.
Definiția corectă a pulsului, spun specialiștii, este umflarea sau dilatarea arterelor. Această dilatare este cauzată de o creștere a presiunii sângelui, care se exercită pe pereții flexibili ai arterelor, de fiecare dată când inima noastră bate. Aceste dilatări au loc în timp ce inima pompează sângele. Pulsațiile acestea, când arterele sunt umflate/dilatate, se simt pe anumite zone-cheie de pe corp, acolo unde arterele mai mari se află foarte aproape de suprafața pielii.
O confuzie pe care mulți oameni o fac
Pulsul este adeseori confundat cu frecvența cardiacă, însă pulsul se referă, în schimb, la de câte ori pe minut se dilată și se contractă arterele drept răspuns la acțiunea inimii de pompare a sângelui prin aceste vase. Frecvența pulsului (cea care se măsoară în bătăi pe minut) este egală, deci, cu numărul bătăilor inimii, pe măsură ce contracțiile de la inimă cauzează acele creșteri în presiunea sângelui, artere, care duc la un puls vizibil (cel pe care-l putem simți, deci, pe anumite zone de pe corp). Faptul că luăm pulsul cuiva este, prin urmare, o măsurare directă a frecvenței bătăilor inimii.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.