Ce se întâmplă cu organismul nostru dacă nu mâncăm câteva zile: Când devine postul periculos
Ce se întâmplă cu organismul nostru dacă nu mâncăm câteva zile: Când devine postul periculos
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestUnii oameni decid uneori să stea zile întregi fără să mănânce – doar pentru a pierde în greutate. Cu toate acestea, acest tip de post poate fi dăunător pentru corpul uman.
Dr. Kellen Nadaletti clarifică această problemă. Sursa noastră de energie pentru a ne desfășura cele mai obișnuite activități zilnice este hrana. Principalul combustibil pentru metabolism este zahărul, care poate fi obținut prin intermediul fructelor și al carbohidraților. Apoi, atunci când organismul a epuizat glucoza disponibilă, începe să folosească rezervele de grăsime ca sursă de energie.
Același lucru este valabil și atunci când nu ne este foame în anumite momente, de exemplu dimineața, și neglijăm micul dejun – cea mai frecventă situație. Dar asta nu înseamnă că organismul tău nu are nevoie de hrană doar pentru că nu ai chef să mănânci. De fapt, la orele regulate de masă este întotdeauna necesar să vă refaceți rezervele de energie.
Dacă medicul v-a recomandat un anumit tip de post, ar trebui să urmați instrucțiunile fără să vă abateți și să dați dovadă de „inițiativă proprie”. Consultați întotdeauna un specialist înainte de a întreprinde orice restricție alimentară; de asemenea, dacă aveți probleme legate de foame sau viceversa – de lipsa acesteia.
Câteva ore fără hrană
Petrecerea a 7-8 ore fără a mânca nu provoacă niciun rău – nu mâncăm atât de mult timp și în timp ce dormim. Corpul nostru este deja obișnuit cu astfel de pauze alimentare și continuă să funcționeze normal.
Dar… 1 zi fără mâncare
Este un scenariu complet diferit dacă stăm 24 de ore fără să mâncăm. În această perioadă, corpul nostru, pentru a funcționa normal, începe să ne ardă rezervele de grăsime. Este foarte probabil ca starea ta de spirit să înceapă să se schimbe, vei deveni mai iritabil, fiind posibile chiar și crize din cauza lipsei de energie.
3 zile fără mâncare
Acum situația este mai critică. După 72 de ore fără mâncare, creierul încetinește cu până la 75% și începe să rămână fără glucoză. Metabolismul începe și el să încetinească, puteți deveni și mai iritabil și mult mai somnoros. Hormonii încep, de asemenea, să sufere unele modificări din cauza postului.
4 zile fără mâncare
Durerile de cap și amețelile devin mai frecvente. Acest lucru se datorează faptului că organismul începe să facă eforturi mari pentru a menține creierul activ. Toată glucoza a fost deja consumată și aproape toată grăsimea din ficat a fost, de asemenea, consumată. Astfel, pe lângă descompunerea celulelor adipoase pentru a genera energie, organismul începe să „mănânce” proteinele care se găsesc în țesuturile musculare – pentru a le transforma în glucoză.
1 până la 2 săptămâni fără mâncare
Organismul arde deja tot ce găsește – mușchi și țesuturi, căutând energia care nu îi este dată. Acest lucru se întâmplă după o săptămână de post. Imunitatea este mult redusă, iar probabilitatea de a contracta boli este mare. De asemenea, încep să apară simptome de malnutriție acută, este posibil un atac de cord sau insuficiență cardiacă.
Peste 3 săptămâni fără hrană
La acest nivel, persoana se află deja într-o stare de malnutriție, iar dacă nu are acces la apă și îi lipsesc grăsimile stocate, este posibil să nu poată rămâne în viață. În 2005, iluzionistul brazilian Erickson Leif a petrecut 51 de zile, 22 de ore și 30 de minute fără să mănânce într-o cabină de sticlă situată la 9 metri deasupra solului în orașul Curitiba.
Când a intrat în cabină, cântărea 103 kg – și a ieșit cu 78,5 kg. Cu toate acestea, recordul mondial oficial este deținut de scoțianul Angus Barbieri (1939-1990), care a postit timp de 382 de zile – din iunie 1965 până în iulie 1966; la început cântărea 207 kg, iar la finalul experimentului – 82 kg. Cu toate acestea, în această perioadă a consumat cafea, ceai, apă carbogazoasă, vitamine și drojdie, potrivit actualno.com, citat de exquis.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.