Cele mai frecvente greșeli pe care le facem când mergem la plajă: „Duc la cancer de piele”
Cele mai frecvente greșeli pe care le facem când mergem la plajă: „Duc la cancer de piele”
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestVara mergem la mare, stăm la soare și este important să știm ce avem de făcut pentru a nu ajunge la un cancer de piele.
SPF-ul este esențial pentru sănătatea pielii, pentru că el blochează radiațiile ultraviolete de tip B din spectrul solar, deci emise de soare. Şi acestea comportă un risc important asupra pielii, în sensul că pot induce în timp cancerele de piele și, prin urmare, este important să ne protejăm pentru a evita acest risc.
Care sunt cele mai frecvente greșeli pe care le facem când mergem la plajă
aplică o singură dată crema de protecție solară
nu o aplicăm corect
nu o aplicăm deloc
stăm la soare până ne ardem
”Radiațiile ultraviolete produc un spectru larg de manifestări, de la cele acute cum ar fi arsura solară, adică actinita, în formele sale severe cu insolație, până la îmbătrânirea accelerată a pielii și a cancerului de piele.
Fluxul și intensitatea ultravioletelor depind foarte mult de relația cu poluare atmosferică în metropole și în ultimii ani există într-adevăr o creștere a incidenței cazurilor produse de dermatoze produse de ultraviolete sau agravate de acestea”, avertizează medicul dermatolog Olga Simionescu, scrie antena3.ro.
Cele mai multe persoane sunt afectate de expunerea la soare ocazională, cum ar fi arsurile solare sau insolațiile, însă cine stă la soare când este cel mai puternic în mod curent, pentru că asta prevede fișa jobului sau pur și simplu îi place să facă băi de soare, ar putea fi un candidat pentru bolile care afectează pielea și pentru îmbătrânirea prematură a acesteia.
Perioada în care nu trebuie să stăm la soare, vară, când mergem la mare, la munte sau doar ne plimbăm prin oraș sau ne petrecem vacanța la țară este între orele 11 și 16. În acest interval orar se produc cele mai multe arsuri solare.
În timpul verii, chiar și în timpul plimbărilor ocazionale prin oraș, pentru a preveni îmbătrânirea prematură și arsurile solare, este necesar să folosim o cremă de protecție solară.
Unele femei sunt mai norocoase pentru că există multe fonduri de ten care au factor de protecție iar industria cosmetică oferă și spray-uri speciale cu SPF, care se pot aplica la finalul machiajului.
Ce semnifică valorile de pe cremele de protecţie şi cât de sănătos este bronzul
”Valoarea SPF-ului se referă la procentul sau eficacitatea acestui SPF. Sigur că 100 este foarte mult, dar chiar și 100 nu reușește să blocheze complet radiația respectivă. Deci nu există SPF care să facă bloc total. SPF-ul maxim reușește cumva să blocheze în jur de 99 % din radiațiile de tip ultraviolete.
Iar 2-ul blochează foarte puțin, bineînțeles, deci acolo, chiar protecția este minimă. Aceste valori se referă, deci la cantitatea de soare pe care reușesc să o blocheze. Apropo de asta, de la 30 și în sus, de exemplu, 30, 50, 50+, 100 - valorile sunt foarte apropiate. 30 blochează circa 95 %, pe când 100 blochează 99 %. Deci nu nu sunt atât de mari diferențe. Oricum, este util și indicat să reaplicăm acest tip de creme la două ore. Deci din două în două ore, pe toată durata expunerii solare, indiferent de valoarea SPF.
Dacă aplicăm 50 ne bronzăm foarte puțin, pentru că ecranul este de 97%, dar există totuși ceva bronz. Dacă aplicăm un soft până în 15, care este considerat o protecție mică, avem șanse să ne bronzăm mai întâi.
Aș vrea să menționez însă faptul că nu există noțiunea de bronz sănătos, adică dorim să ne bronzăm, dar asta nu înseamnă că facem bine pielii noastre. În momentul în care pielea este bronzată, înseamnă că a intervenit o reacție de apărare față de agresiunea dată de radiațiile ultraviolete. Deci cu cât suntem mai bronzați, cu atât am încasat mai mult soare și în principiu nu am făcut bine pentru sănătatea pielii” a explicat dermatologul Adina Alexandru.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.