Cercetătorii au descoperit „ibuprofenul” vegetal care ar putea fi eficientă și în tratarea cancerului
Cercetătorii au descoperit „ibuprofenul” vegetal care ar putea fi eficientă și în tratarea cancerului
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestO planta banală care crește în curțile locuitorilor din Samoa ar putea fi la fel de eficientă ca ibuprofenul în reducerea inflamațiilor, arată un studiu, și ar putea fi folosită pentru a trata boli precum Parkinson, cancer, diabet sau boli cardiovasculare.
Frunzele plantei psychotria insularum, cunoscută sub numele de matalafi, au fost folosite în medicina tradițională pentru a trata inflamațiile asociate cu febra, durerile corporale, umflăturile și infecțiile respiratorii.
La început sceptici, acum cercetătorii cred că frunzele plantei au potențial. În ele ar putea fi un nou medicament pentru a trata boli precum Parkinson, cancerul, diabetul și bolile cardiovasculare. Concluziile studiului au fost revizuite de alți cercetători și urmează să fie publicate într-o revistă științifică americană.
„Am fost sceptic la început, în timpul cercetărilor", a declarat Seeseei Molimau-Samasoni, autorul studiului şi managerul diviziei de plante şi tehnologii post-recoltare din cadrul Organizaţiei de Cercetare Ştiinţifică din Samoa. „Existau multe superstiţii în jurul acestei plante în special, chiar şi în medicina tradiţională, dar am fost dornică să aflu dacă aş putea oferi merite ştiinţifice medicamentelor tradiţionale ale poporului samoan", a spus Seeseei Molimau-Samasoni.
Descoperirile lui Molimau-Samasoni şi ale colegilor săi au fost evaluate şi de alţi cercetători şi urmează să fie publicate în Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, potrivit The Guardian.
„Frunzele sunt mărunţite şi sucul este stors. Vindecătorii tradiţionali folosesc acel suc ca băutură pentru pacienţii lor. Uneori, ei folosesc, de asemenea, frunzele pentru a le freca pe o persoană care nu se simte bine sau pentru a le aplica pe o rană care trebuie vindecată", a declarat Molimau-Samasoni.
„Am crescut cu bunica mea maternă şi ea era un vindecător tradiţional", a spus ea. „Când a murit, mi-a transmis tratamentele ei, aşa că acum sunt şi eu un fel de vindecător tradiţional”.
Molimau-Samasoni a recunoscut că există mult scepticism şi ezitare manifestate faţă de medicina tradiţională, scrie Mediafax, citat de digi24.ro.
„Provocarea dintre medicina modernă şi medicina tradiţională este reprezentată de cazurile în care oamenii se concentrează doar pe un singur tip de medicină înainte de a căuta în cealaltă, astfel încât un caz în care oamenii caută tratamente anticancer de la vindecătorii tradiţionali, dar se prezintă la spital mai târziu cu cancer în stadiul patru, când este prea târziu pentru ca medicina modernă să mai poată face ceva", a spus ea.
„Şi astfel, ştiu că mulţi oameni cred că medicina tradiţională înseamnă doar oameni care amestecă frunze şi că apare efectul placebo, dar trebuie să ne amintim că medicina tradiţională a adus contribuţii semnificative în lumea produselor farmaceutice moderne, printre exemplele cărora se numără aspirina”.
În ceea ce priveşte matalafi, Molimau-Samasoni a spus că vor trece probabil ani până când va fi disponibil ca medicament aprobat, dar a mai spus că ea crede că este doar începutul, nu doar pentru matalafi, ci şi pentru o cercetare mai amplă despre cum ar putea fi folosite astăzi medicamentele tradiţionale din Samoa.
„Cred că abia am început să desluşim potenţialul matalafi. Dar, sincer, există şi sute de alte medicamente tradiţionale aici, în Samoa, pe care trebuie să le cercetăm", a spus ea.
„Avem acum un laborator dedicat beneficiilor antimicrobiene ale medicamentelor tradiţionale, un laborator care analizează activitatea antidiabetică a medicamentelor tradiţionale şi un laborator care analizează activitatea anticancerigenă a medicamentelor tradiţionale. Suntem abia la început".
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.