CERE 30.000 de euro DESPĂGUBIRI după un ACCIDENT de MUNCĂ
CERE 30.000 de euro DESPĂGUBIRI după un ACCIDENT de MUNCĂ
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestUn bărbat angajat în funcția de tehnician a chemat în judecată firma în cadrul căreia a activat, Sc Wind Energy Service East Europe SRL. Acesta solicită instanței obligarea firmei la despăgubiri de peste 30.000 de euro după ce s-a accidentat în timpul programului de muncă. Mai exact, bărbatul susține că a fost victima unui accident din cauza inconștienței angajatorului, pe un șantier internațional din Germania unde își desfășura activitatea de construcții.
În considerentele de fapt ale cererii, reclamantul evidențiază instanței că a fost angajat în funcție de tehnician în cadrul firmei Sc Wind Energy Service East Europe SRL (Wesee) și că a suferit un accident de muncă în data de 12 aprilie 2017. Acesta susținea că în șantier se construiau turnuri hibrid de turbine eoliene pentru firma General Electric, iar în momentul accidentului construia platforma de deasupra transformatorului din interiorul turbinei. Conform celor susținute de bărbat, construcția platformei se făcea pe un schelet metalic de grinzi la o înălțime de 4,5 metri pe care era nevoit să facă echilibristică, fără să aibă vreun punct de ancorare. Mai mult decât atât, la construirea acestei platforme exista riscul unei accidentări întrucât era obligat de angajator să încalce măsurile de siguranță, în caz contrar risca să fie trimis în țară.
Cum s-a petrecut evenimentul
Bărbatul împreună cu un coleg de naționalitate poloneză au avut ca sarcină de serviciu montajul unei platforme la înălțime, ce impunea manevrarea unor segmente prefabricate de beton și a unor echipamente metalice. Elementele constitutive ale platformei (segmentele de grilaje metalice) erau stivuite pe un palet legat de o macara de mare tonaj, ridicat la o înălțime de aproximativ 4 metri, urmând a fi descărcate de acesta. În timpul descărcării paletului, întrucât acesta rămăsese legat de macara, nefiind fixat într-un cadru fix (așa cum precizau instrucțiunile de protecția muncii specifice lucrului la înălțime), paletul a început să se balanseze ca efect al pierderii greutății și stabilității. Bărbatul a fost surprins de balans și s-a dezechilibrat, iar în încercarea de a se echilibra s-a accidentat la mâna dreaptă, suferind o luxație a umărului drept cu leziune SLAP, astfel cum rezultă din Scrisoarea medicală eliberată de clinica la care a fost transportat.
În cuprinsul cererii, muncitorul a descris atitudinea angajatorului față de evenimentul soldat cu accidentarea sa, precizând că nu a fost raportat la ITM accidentul de muncă; nu a primit niciun sprijin financiar pentru recuperare, astfel că a fost nevoit să suporte costurile consultațiilor, tratamentelor, fizioterapia, dintr-un salariu de 1200 lei net, nemaifiind capabil să își întrețină familia.
Firma a formulat întâmpinare prin care a solicitat respingerea cererii de chemare în judecată
În apărare, societatea a formulat întâmpinare prin care a solicitat respingerea cererii de chemare în judecată, ca nefondată. În motivarea poziției procesuale susține că accidentul de muncă a fost înregistrat la autoritățile germane, precum și în România, iar situația prezentată de bărbat nu conformă în totalitate.
Instanța a decis: acțiunea formulată de bărbat este nefondată
În urma celor consemnate de ambele părți, instanța a respins acțiunea formulată de C.E.I în contradictoriu cu societate Wesee, ca fiind nefondată deoarece nu au fost întrunite condițiile legale pentru antrenarea răspunderii patrimoniale a angajatorului prevăzute de art. 253 din Codul Muncii: lipsește fapta ilicită, dovada prejudiciului, precum și existența unei legături de cauzalitate între vreo acțiune/inacțiune culpabilă a angajatorului și vătămarea suferită de angajat.
Mai mult decât atât, obligă bărbatul la plata sumei de 5000 de lei reprezentând cheltuielile de judecată.
Andreea VREJOIU
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.