Chiţoiu: Am propus conducere duală la CEC. Actuala conducere nu a adus impulsul pe care mi l-am dorit
Chiţoiu: Am propus conducere duală la CEC. Actuala conducere nu a adus impulsul pe care mi l-am dorit
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin Pinterest![](http://www.replicaonline.ro/rbin/data43000/168301%20164867%205%20chitoiu.jpg)
Ministrul de Finanţe, Daniel Chiţoiu, a declarat, luni, după audierile din Comisia de buget-finanţe a Senatului, că activitatea managerială a CEC Bank nu a adus impulsul dorit şi că a propus încă din vară o conducere duală, formată din Directorat şi Consiliu de Supraveghere. "Încă din vară am propus să se modifice sistemul de management la CEC Bank, respectiv să introduc un sistem dualist, format din Directorat şi Consiliu de Supraveghere, sistem practicat de 21 de bănci din România în prezent, faţă de 7 bănci care au sistem unitar. Noi suntem în prezent în proces de modificare a statutului privind implementarea sistemului dualist de managament", a anunţat Chiţoiu, conform mediafax.ro. Ministrul a mai spus că Directoratul ar avea cinci membri, iar Consiliul de Supraveghere 7 membri. Întrebat dacă îl va schimba din funcţie pe preşedintele CEC, Radu Gheţea, Chiţoiu a spus: "La momentul la care vom adopta noul Statut, cu modificările cu sistem dualist de management, atunci suntem obligaţi să prezentăm conducere executivă formată din Directorat şi Consiliu de Supraveghere". Daniel Chiţoiu a arătat că introducerea acestui sistem a fost motivul pentru care a fost sunat de preşedintele Traian Băsescu. "Eu am solicitat CEC propuneri privind noul statut şi, în momentul respectiv, preşedintele m-a sunat şi mi-a spus să nu pun politruci la conducerea CEC. I-am spus că nici nu pot să pun politruci la conducerea CEC Bank, pentru că cei care vor fi propuşi pentru Directorat şi Consiliul de Supraveghere trebuie să aibă avizul BNR", a spus Chiţoiu. Chiţoiu a menţionat că, de la începutul mandatului său, a cerut măsuri de modernizare a băncii şi mai ales de îmbunătăţire a procedurilor de acordare a creditelor şi finanţare a mediului de afaceri, scrie mediafax.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.