Cioloş: Cîţu nu mai are cum să conducă un guvern în care să fie şi USR PLUS
Cioloş: Cîţu nu mai are cum să conducă un guvern în care să fie şi USR PLUS
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCopreşedintele USR PLUS, europarlamentarul Dacian Cioloş, a declarat marţi, la Timişoara, că Florin Cîţu nu mai poate fi premierul unui guvern din care să facă parte formaţiunea sa, chiar dacă liberalul va câştiga şefia PNL, dar că sunt şanse de continuare a coaliţiei în formula PNL - USR PLUS - UDMR, pe actuala formulă parlamentară, scrie Agerpres.
Dacian Cioloş
El a mai afirmat despre miniştrii cu care ar putea reveni USR PLUS la guvernare că deocamdată nu s-a pus problema ca să fie schimbaţi cei care au fost în Cabinetul Cîţu.
"Sunt şanse să continuăm coaliţia de guvernare cu PNL şi UDMR. Noi am spus de la început că problema noastră nu este coaliţia ca atare, că pentru USR PLUS nu există altă formulă de guvernare pe actuala structură parlamentară decât cu PNL şi UDMR, dar avem nevoie de un premier capabil să conducă un guvern de coaliţie, care înseamnă altceva decât un guvern monocolor în care faci ce vrei şi iei decizii cum vrei tu, ca premier. (...). Domnul Cîţu nu mai are cum să fie premierul unui guvern din care noi să facem parte", a răspuns Dacian Cioloş unei întrebări a presei.
Întrebat cât din bătălia care se dă acum între PNL şi USR PLUS, pentru coaliţia de guvernare, reprezintă o bătălie pentru români şi cât reprezintă ambiţia politică, copreşedintele Cioloş a subliniat că formaţiunea sa a intrat în guvern pentru a face reforme, aşa cum s-a angajat în faţa cetăţenilor români care i-au votat în alegeri.
"Nu pentru posturi, nu pentru interese personale sau de partid, decât pentru a face reforme. Nu am cerut altceva decât claritate şi transparenţă a felului în care se folosesc banii publici, nu putem accepta să fie angajaţi în numele statului român 10 miliarde de euro pentru următorii cinci ani fără să ştim exact cum vor fi folosiţi, care sunt criteriile de alocare, cum se vor verifica proiectele pe teren. Nu am cerut bani pentru primarii noştri. Am cerut reforma în Justiţie şi eliminarea Secţiei speciale care blochează România pe mai multe planuri în momentul de faţă. Sunt lucruri pentru români. Cât am fost în guvern, toţi miniştrii noştri (...) au fost foarte activi, niciunul nu a lucrat pentru interese obscure sau de partid", a explicat Cioloş.
El a adăugat că USR PLUS va urmări felul în care vor fi folosiţi cei 10 miliarde de euro pentru PNI 'Anghel Saligny' şi speră ca toată lumea să urmărească acest lucru, iar "mai ales Guvernul să fie transparent în modul cum se vor folosi aceşti bani".
Copreşedintele USR PLUS a reiterat faptul că nu se poate vorbi despre nicio asociere cu AUR, fie ea şi temporară, ci este o procedură parlamentară pentru susţinerea moţiunii formulate împotriva premierului Florin Cîţu.
În privinţa unor semnale care să lămurească, acum, o eventuală posibilă revenire a USR PLUS în coaliţia de guvernare, Dacian Cioloş a menţionat că în momentul de faţă nu prea mai există parteneri de discuţii în PNL.
"Acolo (în PNL, n.r.) sunt două echipe care se preocupă de alegerile interne acum, nu de formule de guvernare. Avem contacte, dar nu un dialog structurat, deoarece conducerea PNL, într-o parte sau în alta, este în campanie. Despre miniştri, vom vedea la momentul respectiv, deocamdată nu ne-am pus problema despre alţi miniştri. (...). Nimeni nu are o problemă personală cu domnul Cîţu, ca persoană, ci cu felul în care a condus guvernul. Nu că am avea o problemă de orgoliu sau personală cu domnul Cîţu, ci pentru că vrem să facem parte dintr-un guvern care să funcţioneze, să ia decizii, care să-şi asume reforme şi care să nu fie folosit pe persoană fizică pentru interesele premierului", a mai afirmat Dacian Cioloş.
Copreşedintele USR PLUS a participat, marţi, la Timişoara, la o dezbatere despre viitorul Europei şi implicarea autorităţilor locale în acest proces, precum şi despre oportunităţile de dezvoltare la nivel local, folosind resursele europene.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.