Cîțu: Prăbușirea economiei nu mai poate fi evitată acum
Cîțu: Prăbușirea economiei nu mai poate fi evitată acum
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPreședintele Senatului Florin Cîțu spune, într-un mesaj publicat pe Facebook, că România va intra într-o criză economică severă „cu o probabilitate destul de mare”. Acesta susține că economia României va avea o creștere economică aproape de zero anul acesta, în contextul în care bugetul a fost fundamentat pe o creștere economică de 4,6%. „Această prăbușire a economiei nu mai poate fi evitată acum. Este prea târziu”, este de părere fostul premier.
„Economia României va avea o creștere economică aproape de zero anul acesta. Bugetul este construit pe o creștere economică de 4.6%. Cu o probabiliate destul de mare vom intra într-o criză economică severă. Această prăbușire a economiei nu mai poate fi evitată acum. Este prea târziu.
Acum se pot lua măsuri care să garanteze revenirea puternică a economiei din partea a doua a anului 2023. Fără aceste măsuri, criza economică poate să se întindă până în 2025/2026.
1. Menținerea puterii de cumpărare a tuturor românilor prin reducerea contribuțiilor cu 5 puncte procentuale, impact bugetar mai mic cu aproximativ 6 miliarde lei decât pachetul de măsuri sociale prezentat.
2. Accelerarea reformelor: pensii, salarii în sectorul bugetar și administrație. Aceste reforme înseamnă bani din PNRR la bugetul de stat care pot să acopere reducerea veniturilor la buget din reducerea CAS.
3. Implementarea tuturor jaloanelor din PNRR, oricât de grele par. PNRR înseamnă bani la bugetul de stat pentru investiții.
4. Investiții de 7% din PIB de la buget - execuție la final de an.
5. Rambursarea TVA - până acum sumele rambursate sunt mai mici cu 2 miliarde în comparație cu anul trecut. Asta înseamnă 2 miliarde de lei pe care firmele nu le au în condițiile unei inflații galopante. Dacă nu se rambursează tot TVA, o mare parte din firme își vor înceta activitatea.
6. Menținerea deficitului bugetar în parametrii anunțați la începutul anului. Așa se câștigă încrederea investitorilor. Așteptările de creștere a prețurilor vor scădea și imediat vor scădea și dobânzile la care se împrumută România. Asigurarea investitorilor că România menține traiectoria de reducere a deficitului bugetar în perioada următoare.
7. Decontarea la timp a concediilor medicale. Restanțele statului pentru firme înseamnă creșterea riscului de faliment pentru aceste firme.
8. Încurajarea comerțului liber. Orice interdicție aplicată exporturilor o să fie imediat contracarată cu interdicții pentru exportul unor bunuri în România. Acest lucru va duce la penurie, creșteri de prețuri și falimentul unor companii.
9. Atragerea de investitori pentru reforma companiilor de stat. Fără acești investitori presiunea pe bugetul de stat o să fie prea mare și până la urmă statul o să fie forțat să declare faliment pentru industrii întregi.
10. Alocarea resurselor în economie pe baza prețurilor formate în economie, nu pe baza unor decizii luate de un grup restrâns de politicieni.
Nicio propagandă nu poate să omoare adevărul. Doar competiția, liberă și transparentă, este soluția pentru o economie puternică și avansată”, scrie fostul premier.
Și președintele PSD Marcel Ciolacu a declarat, joi, la Interviurile Digi24.ro că este posibilă şi o criză economică, dar aceasta nu va fi declanşată de România. Ciolacu spune că o țară UE puternic industrializată precum Germania ar putea declanșa o criză economică, dacă intră în recesiune.
Cu o zi în urmă, vicepremierul Kelemen Hunor spunea că „trecem printr-o perioadă grea. Trebuie să spunem franc: urmează o criză economică. Nu noi am generat această criză economică”. El a precizat că măsurile care urmează să fie luate pentru sprijinirea populaţiei şi protejarea economiei nu sunt întârziate, ci trebuie bine gândite, scrie digi24.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.