Cîţu: România ar urma să primească în luna februarie cel puţin 600.000 de doze de vaccin de la Astra Zeneca
Cîţu: România ar urma să primească în luna februarie cel puţin 600.000 de doze de vaccin de la Astra Zeneca
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestRomânia ar urma să primească în luna februarie cel puţin 600.000 de doze de vaccin împotriva COVID-19 de la producătorul Astra Zeneca, programările pentru acest tip de vaccin urmând să înceapă din 10 februarie, pentru persoane cu vârste între 18 şi 55 de ani, a declarat prim-ministrul Florin Cîţu.
Florin Cîţu
„Câteva informaţii despre Astra Zeneca, care vine în România şi în luna februarie ar trebui să avem cel puţin 600.000 de doze. Începem programarea din 10 februarie pentru Astra Zeneca, persoane între 18 şi 55 de ani, şi vom avea 180 de cabinete noi pentru Astra Zeneca. Cred că de mâine începe să fie distribuite 81.600 (de doze - n.r.), dar programarea va începe din 10 februarie, începem să avem din ce în ce mai multe", a declarat Florin Cîţu, sâmbătă, la Spitalul "Dr. Carol Davila", după ce a primit a doua doză a vaccinului anti-COVID-19, scrie Agerpres.
Premierul a opinat că luna februarie reprezintă o provocare pentru campania de vaccinare, deşi România a rămas în topul din Uniunea Europeană în ceea ce priveşte numărul de vaccinări, adăugând că din luna martie procesul se va accelera şi "vom trece de 50.000 de vaccinări pe zi".
"Începând cu luna martie primim din ce în ce mai multe doze şi programul de vaccinare se va accelera, vom trece de 50.000 de vaccinări pe zi, cred eu, din luna martie şi vom merge către acea ţintă de 100.000, pe care ne-am pus-o de la început", a mai spus premierul Cîţu.
Imunizarea împotriva COVID-19 cu vaccinul AstraZeneca este recomandată pentru grupa de vârstă 18 - 55 de ani, cu posibilitatea creşterii acestui interval în funcţie de apariţia noilor date ştiinţifice, iar intervalul de timp recomandat între cele două doze este de 8 săptămâni, a precizat, joi, CNCAV.
Sursa citată menţionează că, potrivit Agenţiei Europene a Medicamentului (EMA), pentru prevenirea infectării cu virusul SARS-CoV-2, vaccinul AstraZeneca poate fi administrat adulţilor cu vârsta peste 18 ani. Vaccinul determină sistemul imunitar al organismului să producă anticorpi şi globule albe specializate care acţionează împotriva virusului, oferind astfel protecţie împotriva COVID-19. Pentru imunizare, se administrează două doze de vaccin, după un interval cuprins între 4 - 12 săptămâni de la prima doză.
Pentru gestionarea cu eficienţă a procesului de vaccinare la nivel naţional, Comitetul naţional de coordonare a activităţilor privind vaccinarea împotriva COVID-19 (CNCAV) a elaborat şi transmis personalului specializat 'Procedura de vaccinare cu AstraZeneca', document care prevede condiţiile şi modul de stocare, depozitare, transport şi distribuţie, cu respectarea lanţului de frig, monitorizarea reacţiilor, precum şi managementul stocurilor şi al pierderilor.
Vaccinul AstraZeneca este un vaccin monovalent compus dintr-un singur vector adenoviral modificat (un virus inofensiv), care transmite celulelor umane "instrucţiunile" necesare producerii proteinei Spike unice, specifică virusului care provoacă boala COVID-19. Sistemul imunitar al persoanei recunoaşte că această proteină specifică nu ar trebui să se afle în organism şi reacţionează prin producerea de mijloace de apărare naturale împotriva infecţiei SARS-CoV-2.
Vaccinul se păstrează la temperaturi între +2 şi +8 grade Celsius, cu menţinerea lanţului de frig impus de producător, şi are o stabilitate de 6 luni înainte de prima utilizare.
Agenţia Europeană a Medicamentului a recomandat, la 29 ianuarie 2021, acordarea autorizaţiei condiţionate de punere pe piaţă pentru vaccinul împotriva COVID-19 dezvoltat de compania AstraZeneca. Vaccinul AstraZeneca este al treilea vaccin împotriva COVID-19 disponibil pentru derularea campaniilor de vaccinare în statele membre ale Uniunii Europene şi, implicit, în România.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.