Clanurile Raim și Onicel, trimise în judecată de DIICOT
Clanurile Raim și Onicel, trimise în judecată de DIICOT
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPrin rechizitoriul din data de 03.08.2022, procurorii Direcției de Investigare a Infracțiunilor de Criminalitate Organizată și Terorism – Serviciul Teritorial Constanța au dispus trimiterea în judecată a unui număr de 27 inculpaţi (25 sub control judiciar și 2 în stare de libertate), pentru săvârșirea infracțiunilor de constituirea unui grup infracţional organizat, proxenetism, camătă, șantaj, fals în înscrisuri sub semnătură privată și spălarea banilor. Potrivit informațiilor noastre este vorba despre Alexa Radu Nicolae, Budeanu Mihai, Cocâlea Elvis, Dumitru Vasile, Gobeajă Mihai Laurențiu, Gomeaju Ridvan, Grafcenco Daniel, Iuzeir Iașar, Iuzeir Raim, Iuzeir Șerif, Lepădatu Marian Răzvan, Martac Florin, Mehedințeanu Andreea, Mateeș Alexandru, Mocanu Dorel Costin, Alexa Didina Liliana, Mocanu Vasile, Moraru Florin, Mustafa Denisa, Mustafa Osgian, Mustafa Tamer, Mustafa Sibel, Onicel Marius, Onicel Daniel, Onicel Cristian Gheorghe, Tarachiu Rizan, Vlădescu Giani Ilie, Bărbulescu Gabriel Nicolae, Balahur Andrada Lavinia, Ciocan Andreea Cristina, Seciu Alina Mihaela, Velea Cătălin, Costache Cameluța Elena.
În fapt s-a reținut că, în perioada ianuarie 2011 – 17.06.2021, pe raza municipiului Mangalia, județul Constanța a acționat un grup infracțional organizat constituit de tip polivalent în scopul comiterii infracțiunii de proxenetism și, în mod subsecvent, în scopul comiterii de infracțiuni în vederea introducerii în circuitul civil a sumelor de bani rezultate din activitățile de proxenetism, respectiv spălarea banilor, evaziune fiscală sau infracțiuni ce au urmărit sporirea veniturilor obținute ilicit, de exemplu camăta și recurgerea la șantaj în cazul neplății sumelor de bani solicitate. De asemenea, constituirea și funcționarea grupului infracțional organizat a avut la bază și scopul comiterii de infracțiuni cu violență, de multe ori concretizate în adevărate scandaluri în public, cu impact social și mediatic intens. În acest sens, este de menționat faptul că o parte dintre membrii grupului infracțional au fost trimiși în judecată, pentru comiterea de infracțiuni cu violență, în perioada cuprinsă între anii 2011 - 2021.
Grupul infracțional organizat a fost inițiat și ulterior, constituit, având la bază relațiile de rudenie și interesele financiare comune și a acționat coordonat timp de mai mulți ani, atât pe plan intern, cât și extern, membrii acestuia etalând un nivel de trai ridicat prin deținerea și utilizarea de autoturisme de lux, dezvoltarea de afaceri imobiliare prin intermediul altor persoane, etc.
În ceea ce privește săvârșirea infracțiunii de proxenetism, menționăm faptul că, în cursul urmăririi penale, au fost identificate 34 de persoane vătămate care au practicat prostituția în folosul membrilor grupului infracțional organizat în România și în alte 9 state din Uniunea Europeană.
Acționau prin metoda Loverboy
Metoda folosită de membrii grupului infracțional organizat pentru racolarea persoanelor vătămate și determinarea acestora fie să practice prostituția, fie să continue practicarea acestei activități a fost aceea cunoscută sub denumirea „Loverboy”.
Mare parte dintre sumele obținute din practicarea prostituției au fost trimise prin intermediul serviciilor de transfer rapid monetar, în perioada 2011 – 2021, suma totală tranzacționată de către membrii grupului infracțional organizat fiind de 3.450.650 USD, echivalentul a 2.898.546 de euro.
Cu privire la infracțiunea de camătă s-a reținut că, în perioada decembrie 2011 – 17.06.2021, liderul grupului infracțional organizat și un alt inculpat, membru al grupului, au dat bani cu împrumut fără a fi autorizați în condițiile legii, percepând o dobândă lunară între 5 și 10%.
Corelativ, infracțiunea de șantaj a constat în aceea că, în perioada august 2020 – mai 2021, liderul grupului infracțional organizat a amenințat în mod repetat cu săvârșirea unor acte de violență o persoană vătămată, pentru a o determina să îi remită suma totală de 60.000 de euro, compusă din sume pe care acesta i le-a împrumutat persoanei vătămate începând cu luna ianuarie 2017 și pentru care a perceput dobânzi lunare în cuantum de 10%.
În ceea ce privește săvârșirea infracțiunii de fals în înscrisuri sub semnătură privată s-a reținut că, în luna mai 2021, a fost falsificat cu prilejul întocmirii un „Contract de împrumut”, prin atestarea în cuprinsul său a unor fapte necorespunzătoare adevărului, respectiv că a faptului că unul dintre inculpați ar fi împrumutat o terță persoană, la data de 15.03.2013, cu suma de 408.825 lei, pentru o perioadă de 10 ani, fără dobândă, înscris care a fost folosit la o unitate bancară pentru a justifica transferul sumei de 408.400 lei în contul inculpatului.
În final, în ceea ce privește săvârșirea infracțiunii de spălare a banilor aceasta a constat în transferarea sumelor de bani obținute din proxenetism prin numeroase tranzacții de valoare redusă, realizate în principal prin intermediul societăților de transfer monetar rapid, fie pe numele membrilor grupării, fie pe numele unor persoane interpuse, urmată de achiziționarea de bunuri mobile și/sau imobile, pe numele lor sau pe numele unor persoane interpuse (din cercul relațional cel mai apropiat, de maximă încredere, în principal rude de gradul I sau II) și realizarea unor investiții în edificarea de imobile (case de locuit), în scopul de revânzării, prin implicarea unor societăți comerciale și derularea unor operațiuni de creditare a respectivelor societăți, operațiuni urmate de retragerea de sume de bani în numerar.
Menționăm faptul că prin rechizitoriu s-a solicitat menținerea măsurilor asigurătorii instituite asupra 11 autoturisme de lux, 15 imobile, sume de bani, bijuterii, conturi, părți sociale, confiscarea specială a sumelor de bani, confiscarea extinsă și obligarea inculpaților la suma de 712.000 lei reprezentând cheltuielile judiciare avansate de stat aferente fazei de urmărire penală.
Dosarul a fost înaintat spre competentă soluționare Tribunalului Constanța.
Precizăm că această etapă a procesului penal reprezintă, conform Codului de procedură penală, finalizarea anchetei penale și trimiterea rechizitoriului la instanță, spre judecare, situație care nu poate în niciun fel să înfrângă principiul prezumției de nevinovăție.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.