Comandantul Spitalului Militar acuză medicii că au dat greșit tratament bolnavilor de Covid
Comandantul Spitalului Militar acuză medicii că au dat greșit tratament bolnavilor de Covid
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestGeneral Maior Medic Conf. Univ. Florentina Ioniţă Radu, Comandantul Spitalului Militar Central a vorbit marţi, într-o conferinţă de presă online, despre un fenomen îngrijorător înregistrat în pandemie: foarte mulţi pacienţi au ajuns la spital cu clostridium, infecţie care a putut fi foarte greu gestionată de medici.
Florentina Ioniţă Radu
Această situaţie, spune medicul, a apărut în ultimii doi ani pentru că boala COVID nu a fost tratată ca o infecţie virală. Practic, sunt medici care au administrat o paletă de antibiotice în boala COVID. Ca urmare a acestui proces, un număr impresionant de pacienţi, aşa cum susţine medicul, au ajuns la spital cu infecţia clostridium şi au existat şi decese din această cauză, anunță news.ro, citat de stiripesurse.ro.
General Maior Medic Florentina Ioniţă Radu: „Antibioticele pot reprezenta o armă în mâna unor oameni neinstruiţi, cred că trebuie să ne preocupe foarte tare”
„Este momentul în care să ne dăm seama că antibioticele reprezintă de fapt, că pot reprezenta un pericol, că pot deveni o armă în mâna unor oameni neinstruiţi să spun aşa, unor soldaţi neinstruiţi ca să fiu din zona noastră militară, cred că trebuie să ne preocupe foarte tare. Sunt foarte mulţi colegi prezenţi aici în conferinţă care ştiu ce a însemnat numai în ultimii doi ani de pandemie faptul că a fost tratat covidul ca o infecţie, nu ştiu, nu virală. Paleta de antibiotice care a fost administrată în această perioadă a determinat ca un număr foarte mare, chiar impresionant aş putea spune de pacienţi să se prezinte la spital cu infecţii de clostridium, pe care le-am putut gestiona foarte greu. Deci s-a ajuns să avem decese din cauza clostridiumului, ceea ce nu este normal să se întâmple în această perioadă. Antibioticul în mâna unor persoane neavizate pe de o parte, sau unor medici care nu sunt instruiţi suficient cred că ar trebui să ne preocupe foarte tare. Uneori antibioticul este considerat ca un colac de salvare, se spunea puţin mai devreme, că „dacă a plecat de la tine fără antibiotic înseamnă că nu eşti un medic bun”, afirmă medicul.
Florentina Ioniţă Radu a psu consumul de antibiotice în România pe seama numărului din ce în ce mai mare al farmaciilor în România.
”Mi s-a întâmplat ca eu să nu pot să cumpăr un antibiotic, dar şoferul meu să-l cumpere fără reţetă. Cred că aici trebui să lucrăm foarte mult, pentru că degeaba elaborăm ghiduri şi concepte, o mână de oameni pun tot sufletul şi cunoştinţele lor în a elabora nişte precepte dacă acestea nu sunt implementate până în străfundul societăţii”, a argumentat medicul.
General Maior Medic Conf. Univ. Florentina Ioniţă Radu, Comandantul Spitalului Militar Central a făcut declaraţia referitoare la utilizarea excesivă a antibioticelor în cadrul conferinţei online din proiectul numit „ Întărirea capacităţii instituţionale pentru controlul infecţiilor spitaliceşti şi gestionarea consumului de antibiotice în România”, finanţat prin Mecanismul Financiar SEE 2014-2021. Evenimentul a adus în atenţia publică problematica rezistenţei la antimicrobiene şi a infecţiilor asociate asistenţei medicale, probleme majore pentru sănătatea publică, în toată lumea. În cadrul proiectului realizat cu fonduri norvegiene mai mulţi specialişti de renume din România au creat ghiduri şi protocoale de specialitate referitoare la testarea rezistenţei la antimicrobiene, supravegherea infecţiilor asociate asistenţei medicale şi la prescrierea judicioasă de antibiotice în spitalele selectate. La început aceste ghiduri vor fi aplicate într-un proiect pilot în 5 spitale din Capitală şi din ţară, urmând ca, după un an ele să poată fi aplicate în spitalele din toată ţara, fiind înainte supuse aprobării Ministerului Sănătăţii.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.