Concordia: O majorare a salariului minim fără o fundamentare serioasă a efectelor în economie încurajează munca la negru
Concordia: O majorare a salariului minim fără o fundamentare serioasă a efectelor în economie încurajează munca la negru
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestConfederaţia Patronală Concordia (CPC) dezaprobă intenţia Executivului de majorare a salariului minim pe economie de la 1 noiembrie 2018, printr-o Hotărâre de Guvern ce nu ţine cont de un mecanism transparent, legat de factorii obiectivi de evoluţie a economiei României, care să determine predictibilitatea salariului minim, se arată într-un comunicat al Confederaţiei, scrie AGERPRES.
"Cu toţii ne dorim, în mod legitim, venituri cât mai mari, care să ne asigure un trai mai bun, iar angajatorii responsabili sunt conştienţi, mai ales când se confruntă cu o acută lipsă a forţei de muncă, de faptul că un nivel cât mai ridicat al salariului este un stimulent important pentru ocuparea unui loc de muncă. Cu toate acestea, atragem atenţia că orice majorare a salariului minim, fără o fundamentare serioasă şi responsabilă a efectelor acestei măsuri în economie, încurajează munca la negru şi expune economia la riscul major al desfiinţării a mii de locuri de muncă. O creştere nesustenabilă şi hazardată a salariului minim va fi rapid erodată de inflaţie şi de alte dezechilibre care deja se constată în economia naţională", afirmă reprezentanţii Confederaţiei Concordia.
Ei susţin că partenerii sociali au solicitat în permanenţă şi şi-au manifestat constant disponibilitatea pentru stabilirea de către Guvern, printr-o consultare reală cu patronatele şi sindicatele reprezentative, a unui cadru predictibil de ajustare a nivelului salariului minim, care să se bazeze pe indicatori economici relevanţi şi verificabili la nivelul cât mai multor sectoare economice, dar în special la nivelul acelora unde incidenţa salariului minim este cea mai pregnantă.
"Fără a nega aşadar dorinţa legitimă pentru venituri salariale mai mari, subliniem însă nevoia ca majorările salariale să fie corelate cu capacitatea economiei de a le susţine într-un mod durabil şi realist. Din păcate, desconsiderând cerinţa justificată a partenerilor sociali de stabilire a unui mecanism transparent şi obiectiv de ajustare, Guvernul continuă politica de majorare discreţionară a salariului minim, vulnerabilizând şi mai mult economia şi piaţa muncii", se mai spune în comunicat.
În aceste context, CPC îşi reafirmă disponibilitatea de dialog şi cooperare cu autorităţile şi cu toţi partenerii de dialog social, pentru a identifica soluţii economice şi legislative care să asigure dezvoltarea sustenabilă a României.
Confederaţia Patronală Concordia (CPC) este o organizaţie reprezentativă pentru mediul de afaceri, înfiinţată în 2007, care reuneşte cele mai puternice federaţii sectoriale din economia românească şi cuprinde 7 din primele 10 companii după numărul de angajaţi şi cifra de afaceri. Este singura confederaţie patronală românească afiliată la IOE (International Organization of Employers http://www.ioe-emp.org/).
Ministrul Muncii, Lia Olguţa Vasilescu, a anunţat sâmbătă, pe pagina sa de Facebook, că, după analiza datelor transmise de Comisia de Prognoză, MMJS lucrează la creşterea salariului minim pe economie încă de la finalul acestui an şi la diferenţierea salariului minim în funcţie de studii sau vechimea de peste 15 ani.
Aceste precizări au venit după ce senatorul PNL Florin Cîţu anunţa, tot pe pagina de socializare, că Executivul introduce măsuri de austeritate din 2019, precum îngheţarea salariilor din 2019, conform unui document transmis Comisiei Europene.
Ulterior, ministrul Finanţelor, Eugen Teodorovici, a declarat, la Digi24, că documentul privind o posibilă îngheţare a salariilor bugetarilor, prezentat de senatorul PNL, este unul public, trimis Comisiei Europene, şi reprezintă un document de lucru, o posibilă variantă. El a precizat, totodată, că există şi o propunere de aplicare a legii salarizării până în 2020, în loc de 2022.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.