Consiliul Concurenței și IPP constată vulnerabilități ale proiectului de lege privind serviciile comunitare de utilități
Consiliul Concurenței și IPP constată vulnerabilități ale proiectului de lege privind serviciile comunitare de utilități
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestConsiliul Concurenței și Institutul pentru Politici Publice (IPP) au facilitat, săptămâna aceasta, o dezbatere pe tema proiectului de lege pentru modificarea și completarea legii nr. 51/2006 privind serviciile comunitare de utilități publice. La consultarea publică a participat și Ministrul de resort, Violeta Alexandru, care a punctat necesitatea continuării unor astfel de demersuri la nivelul autorităților cu competențe de reglementare în vederea armonizării punctelor de vedere pe marginea proiectelor legislative înainte ca acestea să ajungă la Parlament. Consiliul Concurenței și IPP au sesizat o serie de aspecte care continuă să reprezinte riscuri majore din punct de vedere al regulilor de concurență, dar și de eficiență pe piața serviciilor de utilități publice. Principalele îngrijorări se referă la atribuirea directă a contractelor de delegare de servicii publice fără licitație, respectiv de riscul încălcării regimului ajutorului de stat. Asemenea practici ar putea produce distorsiuni majore pe piața serviciilor publice și ar avea consecințe serioase asupra calității și costurilor acestor servicii, suportate de cetățeni. “Vrem să vedem eficiență la nivelul serviciilor publice, adică să avem costuri cât mai scăzute suportate de beneficiari, dar pentru un anumit standard de calitate. Iar cea mai bună variantă este licitația, pentru că prin aceasta evităm favorizarea, prin ajutorul de stat, a anumitor agenți economici”, a declarat Bogdan Chirițoiu, Președintele Consiliului Concurenței. “Proiectul de lege poate transforma atribuirea directă din excepție în regulă, încurajând autoritățile locale să extindă această practică și la domenii unde în ultimii ani externalizarea serviciilor a condus la o administrare pe criterii de eficiență economică, dar și de calitate crescută pentru cetățeni”, a punctat Elena Tudose, Directorul IPP.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.