Constanţa, locul al doilea pe țară în topul accidentelor rutiere
Constanţa, locul al doilea pe țară în topul accidentelor rutiere
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestSunt mai multe mituri legate de motivele și perioada zilei în care se întâmplă mai des accidente rutiere. Acestea au fost spulberate de statistici. De exemplu, o teorie este că cele mai multe accidente rutiere în România se întâmplă noaptea sau din cauza condițiilor meteo.
Statistica arată, potrivit Hotnews.ro, că doar 5% din accidentele rutiere din România au loc noaptea și aproximativ 20% pe înserat. Trei sferturi au ziua, în condiții de luminozitate deplină. Mai mult, doar un accident din 5 are loc pe carosabil umed sau înghețat. Restul de 4 accidente din 5 se întâmplă pe carosabil perfect uscat.
Cele mai multe accidente au fost înregistrate în lunile august, iulie și septembrie. În ceea ce privește numărul de accidente, cele mai multe au fost înregistrate în București (3097), Iași (1155), Constanța (1084), Cluj (1069), Suceava (947), Mureș (896), Prahova (867), Ilfov, (767), Timiș (765), Argeș (754), Dolj (753), Bacău (713), Dâmbovița (705) și Brașov (702). Restul județelor au sub 700 de accidente. Județele cu cele mai puține accidente în România sunt Ialomița (305), Satu Mare (296) și Covasna (248).
Cele mai multe persoane accidentate au fost în București (3460), Iași (1535), Cluj (1396), Constanța (1373) și Suceava (1300).
La nivel european, România are cele mai multe decese la 100 de mii de locuitori în urma unor accidente rutiere. Pe următoarele locuri în acest top nedorit se află Bulgaria, Polonia și Moldova. Cele mai puține decese din cauza accidentelor rurtiere sunt în Suedia, Norvegia, Elveția și San Marino.
În România, cele mai multe persoane decedate în urma accidentelor rutiere au fost în Suceva (91), Constanța (81), Bacău (72), Prahova (71), București (63), Iași (63), Dolj (61), Cluj (60) și Ilfov (60). Cele mai puține decese s-au înregistrat în Harghita (16), Covasna (16) și Alba (13), scrie greatnews.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.