Construcția a trei spitale regionale din România: 'Este șocant, banii au fost virați din 2019'
Construcția a trei spitale regionale din România: 'Este șocant, banii au fost virați din 2019'
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestEuroparlamentarul Corina Creţu a declarat că acum, când se negociază programele operaţionale, o prioritate a Guvernului ar trebui să fie stabilirea exactă a beneficiarului celor trei spitale regionale din ţară, din Cluj-Napoca, Iaşi şi Craiova, şi să se treacă urgent la construirea lor, scrie Agerpres, citat de stiripesurse.ro
"În exerciţiul financiar 2014-2020, unde au figurat iniţial aceste spitale regionale, Guvernul României solicitase ca beneficiar să fie Ministerul Sănătăţii şi, având în vedere tensiunile din ţară, autorităţile locale au solicitat, cât eram eu comisar european, să le preia ele. Dar pe acel exerciţiu financiar nu era posibilă realizarea acestui transfer. Acum, banii pentru spitalele regionale sunt deja aprobaţi şi transferaţi către Guvernul României, rămânând în continuare beneficiar Ministerul Sănătăţii. Propunerea mea, având în vedere experienţa pe care o am, atât cu toate celelalte ţări, dar şi cu România, este ca acum, când se negociază programele operaţionale 2021-2027, vor fi 8 programe regionale, dacă Guvernul României decide, împreună cu autorităţile locale, poate schimba beneficiarul", a declarat Corina Creţu.
Europarlamentarul a spus că este o soluţie viabilă ca beneficiarii să fie autorităţile locale şi judeţene, fie primăriile municipiilor reşedinţă de judeţ, fie consiliile judeţene, pentru cele trei spitale din Cluj, Iaşi şi Craiova.
"Eu cred că este o soluţie viabilă, având în vedere faptul că şi la Bruxelles, deja, este şocant faptul că s-a semnat un contract în 2015, s-au îndeplinit toate formalităţile, documentaţiile, banii au fost viraţi din 2019, e vorba de 1,2 miliarde euro pentru cele trei spitale regionale, şi de atunci nu se mai întâmplă nimic. În mod normal ar fi trebuit ca Guvernul, prin Ministerul Sănătăţii, pentru că el figurează acum ca şi beneficiar, ar fi trebuit deja să lanseze licitaţiile, să se aleagă companiile şi să se înceapă construcţia. Acum, fiind un Guvern nou, stabil, având în vedere criza sanitară, cred că trebuie să fie o prioritate stabilirea exactă a beneficiarului şi trecerea la construcţia rapidă celor 3 spitale regionale. Vorbim de trei spitale a câte 1.000 de paturi fiecare, care ar deservi aceste trei regiuni istorice şi v-am spus, deja există o asemenea iritare, cel puţin ştiu de la foştii mei colegi din Comisia Europeană, pentru că ne-am luptat foarte mult, tot ce a ţinut de Comisia Europeană sau de Banca Europeană de Investiţii s-a realizat şi acum efectiv responsabilitatea este în mâna Guvernului, să decidă dacă merge în continuare cu beneficiar la centru, la Bucureşti, sau descentralizează, ceea ce este posibil acum", a precizat eurodeputatul.
Corina Creţu consideră că, întrucât vor exista opt programe regionale, pe fiecare program regional se poate lua realizarea unui spital, însă nu îşi explică de ce toată lumea s-a concentrat doar pe Planul Naţional de Redresare şi Rezilienţă (PNRR).
"Este absolut inexplicabil ce se întâmplă, faptul că ştim care este situaţia din spitalele din România, ştim care este situaţia infrastructurii de sănătate, tocmai de aceea m-am zbătut în 2015, atât Guvernul Ponta s-a zbătut să ţină aceste 3 spitale regionale în Programul Operaţional Regional, iar eu le-am semnat din partea Comisiei Europene. Şi după 6 ani nu cred că mai există vreo ţară care să aibă proiect semnat de 6 ani unde să nu se fi săpat nici măcar o groapă pentru construcţie. Vă spun sincer că la momentul semnării am fost convinsă, oricum speram ca măcar să fie finalizate sau spre finalizare, la finalul mandatului meu şi iată că la finalul mandatului meu erau într-adevăr toate actele realizate, dar de-atunci lumea s-a concentrat pe PNRR, poate să fie o chestiune politică, ceea ce mi s-ar părea aberant, adică să nu se spună că au fost începute pe vremea altui guvern. Politizarea aceasta excesivă dăunează foarte mult, inclusiv în ceea ce priveşte viaţa oamenilor", a precizat Corina Creţu.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.