Controlul urologic anual: când se recomandă și ce presupune
Controlul urologic anual: când se recomandă și ce presupune
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestBărbații au tendința de a amâna la nesfârșit vizitele la medic. După o anumită vârstă însă, controlul urologic, de pildă, este indicat să fie făcut anual.
Screeningul permite diagnosticarea unor afecțiuni, înainte că acestea să înceapă să se manifeste. Controalele anuale sunt în mod deosebit recomandate pe măsură ce factorii de risc pentru o anumită afecțiune se înmulțesc sau se intensifica, scrie doc.ro.
De pildă, în cazul afecțiunilor urologice precum cancerul de prostată, se recomandă consultul anual mai ales bărbaților de peste 50 de ani și a celor care au rude cu afecțiuni de acest gen.
Consultul urologic este recomandat și dacă pacientul are următoarele simptome:
Nevoia permanentă de a merge la toaletă, mai ales pe timpul nopții
Presiunea redusă a jetului de urină
Durere, disconfort la micțiune
Durere în zona abdominală și pubiană
Sânge în urină și/sau spermă
Incapacitatea de a menține erecția
Senzația de urinare incompletă
În ce constă consultul urologic
Examinarea fizică
În prima faza, medicul va examina organele genitale ale bărbatului și va face examinarea rectala digitală.
Analizele de sânge
Apoi se vor face analizele de sânge. Nivelul de creatinină din sânge, dar și cel de uree, permite medicului să verifice activitatea rinichilor. Un nivel prea mare de creatinină, de pildă, poate indică prezența unor probleme renale.
Și verificarea nivelului de testosteron din sânge este folosită pentru evaluarea funcției erectile a bărbatului.
O metodă de screening folosită este PSA – antigenul prostatic specific, care poate identifica afecțiuni ale prostatei.
Analizele de urină
În timpul consultului urologic se realizează și analize de urină. Acestea identifica bacteriile, nivelul de nitriti, cel de bilirubina, precum și nivelul de proteine din urină.
Ecografia și alte teste imagistice
Aceste metode de diagnosticare permit identificarea tumorilor, a chisturilor, a pietrelor la rinichi, a anomaliilor prezente la nivelul vezicii urinare precum și a uretrei.
Analiză spermei
În cazul în care există suspiciunea de infertilitate, medicul poate recomandă o spermogramă.
Importanța screeningului în detectarea cancerului de prostată
Având în vedere că a crescut considerabil în ultimii ani numărul cazurilor de cancer prostatic, medicii pun tot mai mult accentul pe importantă diagnosticării timpurii.
După împlinirea vârstei de 50 de ani, este recomandat controlul urologic anual pentru orice bărbat. Însă acesta este obligatoriu dacă există și alți factori de risc precum:
Istoricul familial – cancerul de prostată se moștenește uneori, de aceea bărbații care au în familie cel puțîn o persoană care suferă de acest tip de cancer trebuie să acorde o atenție sporită screeningului.
Anumite gene – dacă în urmă testării genetice pacientul depistează mutații ale genelor BRCA1 sau BRCA2, există risc crescut de cancer prostatic, ceea ce înseamnă că este necesar screeningul.
Este indicat că pacientul să își găsească un medic urolog de încredere, la care să revină anual pentru control. În acest fel, medicul va cunoaște istoricul acestuia și atunci când apare o problema, își va da seama mai ușor care este cea mai bună metodă prin care o poate soluționa.
Cancerul de prostată afectează glanda denumită prostată, care contribuie la producerea lichidelor seminale. Această este localizată sub vezica urinară și în față rectului.
Cancerul prostatic este cel mai frecvent tip de cancer în rândul bărbaților, însă are totodată și o rată foarte bună de vindecare, atâta timp cât este diagnosticat în stadiu incipient. Mai exact, dacă boală este depistată înainte de metastaza (adică înainte de a se răspândi către alte zone din corp), rată de supraviețuire pe o perioada de 5 ani este de 99%. După 15 ani, această scade la 96%. Pe de altă parte, dacă este deja metastatic, rată de supraviețuire pe o perioada de 5 ani este de doar 29%.
Din păcate însă, cancerul de prostată este asimptomatic în stadiu incipient, ceea ce înseamnă că screeningul este esențial pentru depistarea timpurie a acestuia.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.