Controversele lui Tudor Nădrag, candidatul PSD la Primăria Hârșova!
Controversele lui Tudor Nădrag, candidatul PSD la Primăria Hârșova!
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDe-a lungul timpului, orașul Hârșova a fost martor a numeroase transformări politice și administrative. Unul dintre personajele centrale în această evoluție este Tudor Nădrag, fost primar al orașului, care a condus destinele localității în două mandate succesive, de la 2008 la 2016. Nădrag, originar din zonă și cu o carieră îndelungată în domeniul public și privat, a revenit în atenția publicului și în ultima vreme, în special datorită controverselor legate de administrarea sa anterioară și a încercărilor de a reveni în funcția de primar, cu susținerea PSD.
Născut în 1954, Tudor Nădrag a absolvit Liceul de Cultură Generală din Hârșova în 1973, începându-și cariera ca strungar și tehnician la Fabrica Energia Hârșova, denumită popular Flamura. A ocupat funcția de director la SC Gospodăria Comunală SA Hârșova între 1993 și 1997, o experiență ce l-a pregătit pentru sarcinile administrative mai complexe. Ascensiunea sa a continuat, ajungând director executiv interimar la Agenția pentru Protecția Mediului Constanța la sfârșitul anului 2017.
A produs un prejudiciu de peste 7.000.000 lei în bugetul local
În timpul mandatelor sale, Nădrag s-a concentrat pe dezvoltarea infrastructurii locale și pe implementarea unor proiecte de îmbunătățire a condițiilor de viață în Hârșova. Cu toate acestea, mandatul său nu a fost lipsit de controverse. Succesorul său, Viorel Ionescu, a descoperit un prejudiciu de peste 7.000.000 lei în bugetul local, situație ce l-a determinat să inițieze acțiuni legale împotriva lui Nădrag. Deși instanțele l-au găsit nevinovat, aceste acuzații au umbrit realizările sale anterioare.
Din politică... în florărie
După încheierea carierei politice, Nădrag nu a părăsit arena publică. S-a implicat în afaceri, deschizând o florărie și administrând o firmă de construcții.
Candidatura sa din 2020 pentru primărie, deși nereușită, a arătat că încă posedă ambiția de a influența politica locală. Răspunsul său la acuzațiile lui Ionescu în prezent, ilustrează o dorință ferventă de a-și apăra numele și realizările, contrapunându-se criticilor prin evidențierea propriilor succese și prin acuzații la adresa administrației actuale.
Video:
Nădrag zice multe, a demonstrat puține...
Astfel, Nădrag îl acuză pe Ionescu, inițial văzut ca o speranță pentru oraș, că a condus orașul într-o stare de faliment. Potrivit spuselor sale, orașul și spitalul sunt în incapacitate financiară, iar compania municipală se confruntă cu falimentul. Cheltuielile excesive și gestionarea proastă a proiectelor atrag critici. Totodată, acesta sugerează că Ionescu folosește presa locală pentru a-și promova agenda personală și pentru a defăima alți candidați.
Ionescu: „Eu pot să demonstrez cu documente ce am spus, Nădrag nu poate“
Ca răspuns la aceste acuzații, Viorel Ionescu susține că își menține afirmațiile anterioare, chiar dacă sunt controversate, și respinge acuzațiile privind starea spitalului, susținând că acesta funcționează corect și a fost modernizat. Critică investițiile anterioare, precum o eoliană costisitoare și camere de supraveghere ineficiente. De asemenea, respinge criticile privind proiectul abandonat al stațiunii balneare și subliniază necesitatea implementării proiectelor pentru dezvoltarea comunității, chiar și prin împrumuturi. Concluzionează că adversarii săi, inclusiv cei care îl acuză, nu sunt actualizați și nu oferă soluții adecvate pentru oraș. Astfel, acesta propune o focalizare pe nevoile reale ale locuitorilor, evitând circul mediatic.
Confruntarea dintre Tudor Nădrag și Viorel Ionescu reflectă tensiunile mai largi din gestionarea orașului Hârșova. Dezbaterile aprinse și schimburile de replici publice între cei doi evidențiază cât de divizată poate fi comunitatea în fața deciziilor administrative și a stilurilor de conducere.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.