Convulsiile febrile la copii: factori de risc, complicații, prevenție
Convulsiile febrile la copii: factori de risc, complicații, prevenție
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestConvulsiile febrile apar, de obicei, la copii mici și foarte mici, cu vârste cuprinse între 3 luni și 3 ani. Aceste convulsii se manifestă atunci când cel mic are febră foarte ridicată, de obicei peste 39 sau 40 grade Celsius. Episodul febril, care e urmat de convulsii, apare abrupt. Creșterea bruscă a temperaturii este, cel mai adesea, un factor mai important în declanșarea convulsiilor, decât gradul temperaturii în sine, scrie doc.ro.
Sursă foto: Shutterstock
Convulsiile febrile sunt mai frecvente în intervalul de vârstă 12 – 18 luni și apar, de regulă, pe fondul unei afecțiuni preexistente. Există două tipuri de convulsii febrile, și anume simple și complexe. Convulsiile febrile complexe durează mai mult, în timp ce convulsiile febrile simple sunt mai des întâlnite.
Simptomele convulsiilor febrile la copii
Simptomele convulsiilor febrile pot varia în funcție de tipul acestora, simple sau complexe. Așadar, simptomele asociate cu convulsiile febrile simple sunt:
Pierderea cunoștinței
Convulsii rapide la nivelul brațelor și picioarelor
Stare de confuzie și de oboseală după criza de convulsii
Stare de slăbiciune la nivelul membrelor
După cum spuneam, convulsiile febrile simple sunt cele mai frecvente. Majoritatea crizelor de convulsii simple durează mai puțin de două minute, dar, în anumite cazuri, pot dura până la 15 minute. Convulsiile febrile simple nu se repetă într-un interval de timp mai scurt de 24 de ore.
Simptomele convulsiilor febrile complexe sunt după cum urmează:
Pierderea cunoștinței
Convulsii rapide la nivelul brațelor și picioarelor
Stare de slăbiciune la nivelul unui braț sau al unui picior
Convulsiile febrile complexe durează mai mult de 15 minute, iar mai multe crize convulsive se pot succeda pe o durată de aproximativ 30 minute. De asemenea, acest tip de crize se pot produce de mai multe ori în decursul a 24 de ore. Atunci când o criză febrilă convulsivă se întâmplă de mai multe ori, în mod consecutiv, se consideră a fi o criză recurentă. Simptomele acesteia cuprind:
Temperatura celui mic poate fi mai scăzută pe parcursul primei crize din serie.
Următoarea criză se petrece, adesea, la un an de la criza convulsivă inițială.
Temperatura copilului poate fi mai scăzută în cadrul episodului inițial, față de următoarele serii.
Copilul face febră des.
Acest tip de criză este întâlnită, cu precădere, la copiii sub 15 luni de viață. Este important de reținut că cei care au convulsii febrile recurente în copilărie sunt expuși unui risc mai mare de a dezvolta epilepsie mai târziu în viață.
Cauzele convulsiilor febrile la copii
Convulsiile febrile se produc, de obicei, atunci când cel mic este bolnav, dar, de multe ori, acestea pot apărea înainte ca simptomele afecțiunii preexistente să se manifeste. Acest lucru se întâmplă deoarece convulsiile febrile apar în prima zi de boală. Micuțul poate să manifeste anumite simptome, dar cel mai adesea, convulsiile febrile apar înainte de oricare alt simptom. Mai jos, regăsești câteva dintre cauzele principale ale crizelor de convulsii febrile:
Pe fondul febrei care apare după anumite vaccinuri de imunizare. Febra ridicată după imunizare se produce, adesea, la 8 – 14 zile după vaccinare.
Pe fondul febrei care apare ca urmare a unei infecții virale sau bacteriene, care poate duce la apariția convulsiilor. Una dintre cele mai comune cauze infecțioase ale convulsiilor febrile este infecția Roseola infantum.
Anumiți factori de risc, precum moștenirea genetică (convulsiile febrile se pot transmite pe cale ereditară).
Opțiuni de tratament
În timp ce convulsiile febrile, în mod normal, nu cauzează daune permanente, crizele în sine sunt foarte neplăcute și există câțiva pași importanți pe care îi poți lua pentru a le gestiona cât mai bine, atunci când se întâmplă. Este important să mergi la medic sau să soliciți ajutor medical de urgență imediat după ce s-a produs criza convulsivă. Medicul va consulta copilul, pentru a se asigura că nu suferă de meningită, o afecțiune gravă, care poate pune viața în pericol.
Atunci când cel mic are convulsii febrile, este recomandat să parcurgi pașii următori:
Așază-l pe micuț pe o parte.
Nu îi pune nimic în gură.
Nu îi restricționa convulsiile.
Eliberează din calea copilului orice obiecte care îl pot răni pe durata convulsiilor (mobilier, obiecte ascuțite, etc.).
Cronometrează durata crizei.
Este absolut esențial să suni la 112 dacă, în timpul crizei convulsive, cel mic încetează să respire sau criza durează mai mult de 5 minute.
Odată ce criza s-a sfârșit, mergi la medic sau la secția de urgență a unui spital, pentru un control al copilului. În acest timp, îi poți administra micuțului medicamente antitermice, pentru scăderea febrei, dacă are mai mult de 6 luni. Spitalizarea este necesară doar în cazul în care copilul suferă de o infecție gravă, care necesită tratament specializat. Majoritatea copiilor, însă, nu au nevoie de spitalizare după o criză convulsivă.
Metode de prevenție a convulsiilor febrile la copii
Din păcate, convulsiile febrile nu pot fi prevenite, cu excepția anumitor cazuri de episoade convulsive recurente. Din moment ce majoritatea episoadelor de convulsii febrile nu au efecte de durată asupra copilului, nu se recomandă tratamentul cu medicamente anticonvulsive, pentru prevenirea unor posibile episode viitoare. Există, însă, anumite situații în care medicamente anticonvulsive pot fi prescrise de către medicul curant, dacă cel mic suferă de convulsii febrile recurente.
În mod normal, convulsiile febrile nu reprezintă un motiv de îngrijorare, chiar dacă pot părea foarte înspăimântătoare. Cu toate acestea, este important ca medicul pediatru să fie la curent cu aceste crize și, după fiecare episoade de convulsii febrile, cel mic să fie consultat de un specialist. Nu în ultimul rând, este important să soliciți ajutor medical de urgență în cazul următoarelor simptome:
Rigiditatea gâtului
Vărsături
Dificultăți de respirație
Stare de somnolență acută
De regulă, copilul își va putea relua rutina normală, fără niciun fel de probleme sau complicații ulterioare, după încetarea crizei convulsive.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.