Cristian Rizea a RĂMAS FĂRĂ cetățenia moldovenească
Cristian Rizea a RĂMAS FĂRĂ cetățenia moldovenească
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestEx-deputatul român, fugarul Cristian Rizea, a rămas fără azil politic și cetățenia R.Moldova. O decizie definitivă în acest sens a fost luată cu puțin timp în urmă de către magistrații de la Curtea de Apel Chișinău, susțin sursele Deschide.MD.
Penalul Rizea, aşa cum îi place să se numească singur, şi-a procurat o casă de peste 450.000 de euro, avându-i ca vecini pe mai mulți dintre cei pe care îi critică în înregistrările video de pe reţelele de socializare, transmite Anticoruptie.md.
Pe lângă traiul pe picior larg şi distracţiile prin localuri de lux, Rizea se pregăteşte să-şi investească banii într-un nou post de televiziune pe care vrea să-l deschidă la Chişinău.
Noua locuinţă a familiei Rizea se află pe strada Cireşilor dintr-un cartier select din Chişinău, în regiunea parcului Valea Morilor, în care locuiesc sau deţin imobile mai mulţi subiecţi din aşa-numitele dezvăluiri ale lui Cristian Rizea. Nu departe se află imobilul cunoscut drept “Casa albă a lui Plahotniuc”, cele două imobile ale lui Ilan Şor, casa fostului director de la SIS, Vasile Botnari, a jurnalistei Angela Gonţa, a familiei regretatului om de afaceri Iurie Luncaşu, a ex-deputatului PDM, condamnat în România pentru acţiuni de corupţie, Valeriu Guma etc.
Casa cu trei nivele şi mansardă are, potrivit agenţilor imobiliari, suprafaţa de 450 de metri pătraţi, în actele cadastrale fiind înregistrată cu suprafaţa de 157,9 metri pătraţi.
Somptuosul imobil este amplasat pe un teren cu suprafaţa de 0,0405 ari, este îngrădit de un gard cu înălţimea de peste 2 metri, cu două porţi, iar în curte are piscină. Imobilul dispune şi de un garaj pentru două automobile.
Casa a fost dată în exploatare în noiembrie 2011, iar în 2015 a fost scoasă în vânzare cu 451.000 de euro. În 2019, proprietarul care a construit casa i-a dăruit-o fiului său, citează stiripesurse.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.