Criză majoră în sănătate! Manager: 'Deficitul medicilor trece de 55% la ambulanțe!'
Criză majoră în sănătate! Manager: 'Deficitul medicilor trece de 55% la ambulanțe!'
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestManagerul Serviciului de Ambulanţă Bucureşti-Ilfov, Alice Grasu, a declarat la Iaşi, în prezenţa ministrului Sănătăţii, Alexandru Rafila, că parcul de maşini de la Ambulanţă este unul învechit, iar deficitul de personal se apropie de 50 la sută, relatează news.ro.
"Sunt sute de ambulanţe care au sute de mii, un milion de kilometri unele dintre ele. Lucrul acesta trebuie corectat, pentru că o ambulanţă veche înseamnă un risc pentru personalul de pe ambulanţă şi bineînţeles pentru pacient. Şi trebuie întotdeauna să ne gândim la aceste aspecte. O să avem în perioada următoare o prezentare cu privire la gândirea, la strategia de la Ministerul Sănătăţii pe care sper că o va sprijini Guvernul României şi în parteneriat cu DSU", a afirmat Rafila, citează stiripesurse.ro.
Alice Grasu a afirmat, în cadrul evenimentului organizat la Iaşi cu prilejul Zilei Naţionale a Ambulanţei, că în 2021 media zilnică de intervenţii a fost de 10.695 la nivel naţional, iar în regiunea Bucureşti-Ilfov maximul a fost atins în 13 octombrie, când pe fondul pandemiei, au fost realizate 6.254 de intervenţii.
"Intervenţiile au fost realizate cu un personal format din 12.733 de persoane, faţă de un număr total de 22.780 de posturi care se cuvin legal, conform normativului aprobat prin ordinul Ministrului Sănătăţii. În concluzie, Ambulanţei Publice din România i-au fost alocate, în total, cu peste 9.700 de posturi mai puţin faţă de normativ, rezultând un deficit de personal pe total ţară de 43,34 la sută a Serviciului Public de Ambulanţă. Trebuie subliniat în mod deosebit deficitul de 55,5% privind medicii din sistemul public de ambulanţă. Domnilor, medicină fără medici nu se poate", a afirmat managerul Serviciului de Ambulanţă Bucureşti-Ilfov, Alice Grasu.
Ea a precizat că numărul de ambulanţe funcţionale a fost anul trecut de 2.358, în timp ce numărul de intervenţii a fost de 1.498 pentru fiecare maşină.
"Lucrăm cu un parc de ambulanţe învechit. Mai mult de jumătate îndeplinesc condiţii de casare, fapt care necesită cheltuieli importante pentru menţinerea acestora în stare de funcţionare. Şi acum, la această aniversare, fiecare îşi pune o dorinţă. Eu îmi doresc pentru dumneavoastră toţi, pentru noi toţi, ca serviciile de ambulanţă să aibă personal suficient numeric, raportat la cerinţele populaţiei, bine pregătit, disciplinat, altruist, empatic, într-un cuvânt oameni adevăraţi cărora le pasă de semenii lor aflaţi în suferinţă, şi nu în ultimul rând, dotare corespunzătoare cu ambulanţe noi şi performante care să nu necesite costuri mari pentru reparaţia lor şi centre de pregătire pentru personalul din serviciile de ambulanţă, măcar câte unul pe regiune, la nivel naţional", a mai afirmat Alice Grasu.
Întrebat ulterior de jurnalişti despre dotările insuficiente din cadrul Serviciului de Ambulanţă, ministrul Sănătăţii, Alexandru Rafila, a recunoscut că există un deficit evident de ambulanţe şi că România trebuie să facă o strategie de dezvoltare a acestor servicii medicale.
"Responsabilitatea este clar a Ministerului Sănătăţii în ceea ce priveşte asigurarea resursei umane, dezvoltarea şi pregătirea ei. Şi dotarea cu mijloace tehnice. În momentul de faţă există un deficit evident de ambulanţe. Sunt sute de ambulanţe care au sute de mii, un milion de kilometri unele dintre ele. Lucrul acesta trebuie corectat, pentru că o ambulanţă veche înseamnă un risc pentru personal de pe ambulanţă şi bineînţeles pentru pacient. Şi trebuie întotdeauna să ne gândim la aceste aspecte. O să avem în perioada următoare o prezentare cu privire la gândirea, la strategia de la Ministerul Sănătăţii pe care sper că o va sprijini Guvernul României şi în parteneriat cu DSU", a mai afirmat ministrul Sănătăţii, Alexandru Rafila.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.