Cum a ajuns prințul Dimitrie Sturdza să candideze pe listele AUR la europarlamentare!
Cum a ajuns prințul Dimitrie Sturdza să candideze pe listele AUR la europarlamentare!
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPrinţul Şerban Dimitrie Sturdza este un nume cunoscut în România, se trage dintr-una din cele mai importante familii nobiliare româneşti. Nepot la a cincea generaţie, în descendenţă directă din domnitorul Mihail Sturdza, prinţul Şerban Dimitrie Sturdza nu este, din păcate, la fel de cunoscut ca Bianca Drăguşanu, Daniela Crudu, însă s-a remarcat datorită tenacităţii cu care s-a luptat de-a lungul anilor pentru revendicarea averii familiei sale. Iată că prințul a decis să intre și în politică, și se pare că s-a regăsit în doctrina partidului AUR. Nu înțelegem de ce, poate vom avea ocazia să ne explice alegerea pe care a făcut-o. Până atunci, haideți să aflăm cum a ajuns pe listele AUR la europarlamentare și ce legături are cu Constanța!
Şerban Dimitrie Sturdza este un nume destul de cunoscut poporului român, se trage dintr-o familie care a fost una dintre cele mai importante familii nobiliare române. Nepot la a cincea generaţie în descendenţă directă din domnitorul Mihail Sturdza, prinţul Şerban Dimitrie Sturdza este cunoscut datorită tenacităţii cu care s-a luptat de-a lungul anilor pentru revendicarea averii familiei sale. Deşi îşi făcuse un nume peste graniţe şi o carieră frumoasă, descendentul lui Dimitrie Sturdza (bunicul) şi al lui Ion Mihail Sturdza (tatăl), a revenit în ţară, în urmă cu mai bine de 14 ani pentru a recupera ceea ce a intrat pe mâna statutului în 1948. Nu le-a revendicat pe toate, în unele situații find recompensat cu bani. „Revendicările sunt un lucru firesc, fac parte din dreptatea noastră. Au aparţinut bunicilor şi strămoşilor noştri şi este firesc să căutăm să le recuperăm”, spunea, pentru Replica, în urmă cu câțiva ani, prințul Sturdza.
De-a lungul anilor, prințul Mihai Dimitrie Sturdza a deschis val de procese în toată țara pentru revendicarea imobilelor deținute de familia sa, preluate în mod abuziv în perioada regimului comunist în România. La Constanța, de exemplu, moștenitorii lui Sturdza, 40 la număr, s-au luptat ani de zile pentru revendicarea unor suprafeţe impresionante de sute de mii de metri pătraţi, din zona Faleză Sud - Poarta 6 - Viile Noi.
În final, au câștigat, magistrații dispunând obligarea primăriei Constanța să emită decizie prin care să propună reclamanţilor acordarea de măsuri compensatorii sub formă de puncte, în condiţiile Legii nr.165/2013 privind unele măsuri pentru finalizarea procesului de restituire, în natură sau prin echivalent, a imobilelor preluate în mod abuziv în perioada regimului comunist în România, pentru imobilul compus din teren în suprafaţă de 483.304 mp identificat, din zona cartierelor Km 4-5 şi Faleză Sud“.
Sturdza a recuperat, în anii 2000 imobilul în care a funcționat Cafe Cafe și s-a războit cu patronul cafenelei
Unul dintre imobilele revendicate de prințul Sturdza este situat pe strada Ştefan cel Mare, colţ cu Mircea cel Bătrân, unde a funcționat Cafe Cafe. I l-a închiriat, apoi lui Cătălin Nedelcu, proprietarul cafenelei, însă, după o perioadă, acesta nu a mai plătit chiria, ajungând să fie dator prințului cu 80.000 de euro.
Cătălin Nedelcu, patronul fostului local Cafe Cafe
Dimitrie Sturdza l-a acţionat în judecată, a avut câştig de cauză, iar firma Cafe Cafe a trebuit să fie radiată. Plus că Nedelcu a fost, ulterior, vânat și de ANAF, din pricina unor datorii la stat.
Revenind, într-un interviu acordat, în urmă cu câțiva ani, ziarului Replica, Dimitrie Sturdza spunea că „dacă ajungem să recuperăm 20, 30 % din patrimoniul familiei noastre, e bine. Nu am recuperat până acum foarte mult. Din cauza aureolei care ni se face şi din cauza modului în care suntem reprezentaţi în România, ca mari recuperatori. Din păcate, sunt suficiente piedici care să ne facă să nu recuperăm ceea ce a aparţinut familiei mele, decât în parte. Am avut şi am obţinut ceea ce aveam de revendicat din Constanța. Este vorba despre imobilul de pe strada Ştefan Cel Mare, colţ cu Mircea cel Bătrân, care este un hotel ce poartă numele bunicii mele (imobil în care activează restaurantul Cafe Cafe). Am, în schimb, rude care mai au multe de revendicat în Constanţa”, a mai declarat Sturdza.
hotel Cherica, care poartă numele bunicii lui Sturdza
Dimitrie Sturdza și politica. Cum a ajuns pe listele AUR?
Revenind la Sturdza și politică, prințul pare că și-a descoperit veleități pentru AUR, un partid nou, ai cărui membri, unii dintre ei, sunt recunoscuți mai mult pentru scandalurile în care au fost implicați, decât pentru proiecte notabile, deși, în trecut, a fost un simpatizant al lui Decebal Făgădău... posibil, dacă ar fi să ne luăm după fotografia postată pe pagina sa de Facebook, înainte de alegerile din 2020, în care apare cu logo-ul lui Decebal Făgădău, „I love CT”.
în 2020, Dimitrie Sturdza și-a postat o fotografie pe Facebook în care apare cu logo-ul lui Decebal Făgădău, „I love CT”
Ei bine, din anul 2022 prințul cochetează cu formațiunea politică. A scos din buzunar aproape 50.000 de lei a donat și a câștigat... un loc pe listele de europarlamentare. Atât valorează un loc în Parlamentul European?! Dacă dăm timpul înapoi și ne oprim la alegerile din 2020, ne aducem aminte cum Alianța pentru Unirea Românilor (AUR) a obținut peste 500.000 de voturi (9%).
cotizația lui Sturdza la AUR, în 2022
Un partid înființat de numai un an, cu puține filiale în teritoriu, a ajuns peste noapte a patra forță politică din Parlamentul României. Cum a fost posibil? A fost întrebarea care s-a aflat pe buzele tuturor, mai ales a adversarilor politici care nu ar fi crezut că George Simion, cu partidul său, poate avea atâta notorietate în rândul electoratului. Dacă pagina de Facebook a lui Simion a fost „locomotiva”, în campanie, candidații la parlamentare au avut altă contribuție… și una destul de bănoasă. Deputatul Viorel Focșa spune că l-a costat 10.000 de euro. Aspect despre care Replica a relatat, pe larg, în 2021.
Într-o înregistrare, Focșa dezvăluie contribuția pe care a avut-o la alegeri. A scăpat „păsărica”, în timp ce își certa colegii care pun în discuție conduita morală a celor care au fondat partidul. „Se pune în discuție condiția morală a lui George Simion. A ajuns o organizație de comună (n. red. Organizația Lumina) să judece capacitatea celor care au înființat partidul. Sunt siderat. Nu m-a pus Anișoara pe listă. Claudiu Târziu și George aveau nevoie de bani pentru campanie. Era nevoie de credință, ca să se câștige. Anișoara putea să fie pe listă, Aelenei putea să se pună pe listă dacă veneau și spuneau „Da”. Își asumau și puneau banii. Erau minimum 10.000 de euro. Nu dau detalii, că nu e locul”, se arată în înregistrarea ajungă în posesia Replica, înregistrare transmisă de Focșa, pe grupul de whatsapp al AUR Lumina.
Video:
Șerban Dimitrie Sturdza este cunoscut în mediile diplomatice și ca președinte de onoare al Asociației ROST, înființată în 1994. Vorbește engleza și franceza, a fost și consul onorific al Macedoniei de Nord în România. „Este un adevărat om de dreapta, soț, tată, apropiat bisericii și patriot, un om al dialogului, o persoană care știe să clădească punți și să distrugă barierele dintre oameni”, este prezentarea făcută de AUR candidatului pentru europarlamentare. Șerban Dimitrie Sturdza s-a făcut remarcat în ultima vreme printr-o serie de atacuri virulente la adresa Uniunii Europene, afirmând că aceasta este o dictatură, nu o democrație
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.