Cum ne-au „ARS“ grav la buzunare producătorii de energie!
Cum ne-au „ARS“ grav la buzunare producătorii de energie!
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin Pinterest„Bonus de cogenerare”
„Bonus de cogenerare”
Niculae Havrileţ
Consumatorii din România au plătit degeaba 84,4 milioane de lei producătorilor de energie electrică și termică în cogenerare. La această concluzie a ajuns (ANRE), după ce a analizat activitatea din 2015 a companiilor care primesc așa-numitul „bonus de cogenerare”. „La începutul fiecărui an, ANRE face estimari privind producția companiilor înscrise în schema de sprijin pentru cogenerare.
Aceste companii primesc în avans cota de producție, dar dacă ei produc mai puțin, le micșorăm bonusul”, a declarat pentru wall-street.ro Niculae Havrileţ, președintele ANRE. Nu este prima dată când ANRE, instituția care stabilește valoarea bonusurilor, decide să opereze astfel de reduceri. Autoritatea nu a precizat care sunt companiile vizate. Intrarea în aplicare a schemei de sprijin de tip bonus a avut loc la data de 1 aprilie 2011.
După ce a verificat valoarea bonusurilor primite în 2015 de producătorii de energie în cogenerare, ANRE a observat o „supracompensare” de aproape 84,4 milioane de lei. Adică, producătorii care au incasat deja acești bani au produs mai putina energie față de cât ar fi trebuit. „În concluzie, Transelectrica are de încasat de la producătorii în cogenerare care au accesat schema de sprijin pentru cogenerare suma de 84,39 milioane de lei (pentru anul de aplicare a schemei 2015)”, a menționat ANRE.
Posibilă scădere a facturii la energie din iulie
Acest lucru ar avea ca efect o scădere, în al doilea semestru a anului 2016, a contribuției pentru cogenerare cu aproximativ 9% fata de nivelul aflat în vigoare în acest moment. Adică, o diminuare de la 15,82 lei/MWh la 14,39 lei/MWh). Potrivit sefului ANRE, de aici ar putea fi efectuată și o diminuare a valorii facturii plătite de consumatori, dar acest lucru va fi stabilit în luna iulie, scrie wall-street.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.