Cum se protejează Putin de sancțiunile occidentale
Cum se protejează Putin de sancțiunile occidentale
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestÎn ciuda amenințării cu sancțiunile occidentale, Vladimir Putin a anunțat luni recunoașterea de către Rusia a independenței republicilor separatiste. Deși Europa rămâne principalul său partener financiar, stăpânul Kremlinului a luat o serie de măsuri strategice pentru a-și proteja economia.
Amenințările cu sancțiuni occidentale „severe” par să nu-l clatine pe președintele Rusiei. Confruntat deja cu o serie de măsuri punitive după anexarea Crimeei, în 2014, Putin a luat mai multe inițiative în ultimii ani pentru a amortiza impactul sancțiunilor asupra economiei țării sale.
Parteneriat cu China
La 21 mai 2014, la numai două luni de la anexarea Crimeei de către Rusia, Putin a dat o adevărată lovitură prin semnarea unui acord gazier istoric cu China, în valoare de 400 de miliarde de dolari, pe o perioadă de 30 de ani. Dacă negocierile au fost începute cu mult înainte de incursiunea rusă în Ucraina, acest contract marchează totuși un punct de cotitură strategic major, potrivit lui Jean-François Di Meglio, expert în finanțe și președinte al Asia Center.
„Cele două țări au multe rivalități istorice asupra Kazahstanului, Mongoliei sau chiar Siberiei care complică foarte mult relațiile lor. Dar Putin a înțeles că dezvoltarea acestui parteneriat economic i-ar putea permite să mențină o poziție agresivă în sfera sa de influență din vest. China, care în ciuda puterii sale economice rămâne izolată, câștigă un aliat împotriva rivalului său american”.
În 2021, Beijingul și Moscova au desfășurat mai multe exerciții militare comune care au sugerat posibilitatea unei alianțe militare între cele două țări, pe fondul tensiunilor tot mai mari cu Statele Unite.
Controlul oligarhilor
În ciuda întăririi acestui parteneriat economic dintre Rusia și China în ultimii ani, Europa rămâne clientul numărul unu al Moscovei. Dacă Germania a fost de acord marți să suspende punerea în funcțiune a gazoductului Nord Stream 2, cedând cererilor americane, liderii europeni rămân mult mai favorabili sancțiunilor direcționate care vizează personalitățile ruse, în special cercul restrâns de oligarhi legați de Kremlin, care dețin active imobiliare din Europa.
Cu toate acestea, potrivit doctorului rus în economie Vladislav Inozemțev, Kremlinul a reușit în ultimii ani să contracareze această amenințare. „Încă înainte de invazia Ucrainei, Putin lansase un program de „naționalizare a elitelor” menit să-i incite pe oficialii și oamenii de afaceri apropiați de putere să-și reducă dependența de bunurile occidentale și să-și legalizeze proprietățile în străinătate”, potrivit unui raport al lui Inozemțev pentru Institutul francez de Relații Internaționale (Ifri).
„Această politică a fost încununată de succes: o pondere tot mai mare a veniturilor din corupție este acum investită în țară, iar foștii oficiali nu mai cumpără castele în Franța sau iahturi, ci lanțuri de magazine, complexe de birouri, fabrici și restaurante în Rusia”, continuă cercetătorul, care consideră că sancțiunile vizate ale Europei riscă acum să-i penalizeze pe „reprezentanții sectorului privat rus care sunt cei mai critici față de actualul regim”.
Un sistem financiar rusesc pentru a ocoli Swift
O problemă majoră pentru Vladimir Putin rămâne, dependența sa de sistemul financiar Swift (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication) de la care SUA au amenințat că vor deconecta Rusia în cazul unei invazii a Ucrainei. Această rețea internațională de plată în dolari este folosită de aproape toate instituțiile financiare ale lumii pentru transferul de sume de bani.
Pentru a contracara acest sistem folosit ca instrument de presiune de Washington, în 2018 Rusia a lansat propriul instrument, System for Transfer of Financial Messages (SPFS), acum conectat la rețeaua interbancară chineză CIPS (Cross-Border Interbank Payment System).
Un instrument care, desigur, ar oferi o alternativă în caz de excludere, dar rămâne departe de a putea concura cu Swift, după cum a explicat pentru France 24 François Heisbourg, consilier special al Fundației pentru Cercetare Strategică.
„În piețele în care tranzacțiile sunt aproape 100% în dolari – ceea ce este cazul gazelor și petrolului – a renunța peste noapte fără această monedă este foarte dificil”, analizează expertul, care consideră că ar fi în orice caz necesară o perioadă de adaptare pentru ca Rusia să-și relanseze tranzacțiile.
„Chiar dacă poate fi supusă unui anumit număr de influențe de stat, Swift este o instituție supranațională care lasă membrilor săi o formă de independență. Cu toate acestea, acest lucru este departe de a fi cazul modelelor chinez și rus care, controlate de către statul, trezesc neapărat mai multă neîncredere și deci atrag mai puțini parteneri”, precizează Jean-François Di Meglio.
„Asta este problema astăzi când vorbim despre excluderea Rusiei, pentru că o astfel de sancțiune, decisă de Washington și aplicată de Swift, ar putea avea un impact foarte negativ asupra imaginii rețelei în sine”. Dacă, de la anexarea Crimeei, SUA au declarat de mai multe ori că sunt gata să excludă Moscova de la Swift, până acum nu și-au pus în practică amenințarea, potrivit național.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.