Cum stai cu somnul? 9 semne că nu dormi suficient
Cum stai cu somnul? 9 semne că nu dormi suficient
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestAi cearcăne, ți-au apărut și câteva coșuri și ai câștigat în greutate? Acestea sunt doar câteva semne ale faptului că nu dormi destul.
Lipsa de somn are diverse efecte asupra organismului, care îți va da semne că nu se odihnește suficient. Cum îți arată corpul tău că nu dormi suficient?
Îți apar coșuri
Dacă nu dormi destul, e posibil ca pielea să arate acest lucru. Unele studii au găsit o asociere între lipsa de somn și acnee, probabil determinată de felul în care somnul controlează diverși hormoni din organism. Lipsa de somn dăunează și sistemului imunitar, crescând vulnerabilitatea corpului la diverse probleme de sănătate, scrie doc.ro.
Ochii și pielea de sub ei nu arată bine
Roșeața ochilor, cercuri întunecate și pungi sub ochi - toate sunt semne că nu stai deloc bine cu somnul. Persoanele care nu dorm suficient tind să se confrunte cu apariția prematură a ridurilor și cu umflarea zonei de sub ochi. Acest lucru se întâmplă probabil pentru că, dacă nu dormi cât e necesar, organismul nu are timp să repare toate acele probleme pe care le rezolvă în ciclul de somn profund.
Câștigi în greutate
Când dormi bine noaptea, corpul poate controla adecvat hormonii care au legătură cu foamea, leptina și grelina. Fără acest control, poți simți nevoia de a mânca mai mult, ceea ce te poate face să câștigi în greutate. Grelina, numit și „hormonul foamei”, se produce când stomacul este gol și are funcția de a crește apetitul. Cu cât este mai mare nivelul acestui hormon, cu atât mai foame ți se face. Dacă organismul este privat de somn, nivelurile grelinei cresc, mănânci mai mult și te îngrași mai repede.
Ți se face poftă de mâncăruri nesănătoase
Dacă nu dormi suficient de obicei, îți este mai greu să te ții de obiceiuri sănătoase și vei constata că, în loc să alegi o salată de crudități cu proteine, mai degrabă te îndrepți spre un burger cu cartofi prăjiți. Când creierul este privat de somn, ești mai susceptibil să poftești la alimente nesănătoase (care nu-ți oferă nutrienții de care ai nevoie, în schimb au multe calorii), deoarece procesul de luare a deciziilor este alterat.
Bei mai multă cafea
Primul lucru pe care îl fac majoritatea adulților când nu dorm bine este să bea multă cafea a doua zi. Iar dacă nu dormi suficient în general, tendința va fi să bei zilnic mai multpă cafea decât ar fi bine pentru tine. Astfel, cofeina devine și ea parte a problemei: deși, pe termen scurt, e utilă pentru a-ți spori concentrarea, pe termen lung poate duce la insomnie și anxietate.
Ai o dispoziție schimbătoare
Iritabilitatea este unul dintre semnele lipsei de somn. Într-un studiu, somnul participanților a fost limitat la 4 ore și jumătate pe noapte timp de o săptămână. Rezultatul a fost că participanții au devenit stresați, furioși și epuizați mental. Starea li s-a îmbunătățit când s-au întors la obiceiurile lor de somn.
Te simți deprimat
Depresia și o calitate slabă a somnului sunt strâns conectate. De fapt, s-ar putea spune că formează un cerc vicios; depresia poate duce la un somn de calitate slabă și invers. Poți încerca un remediu pe bază de plante, cum ar fi valeriana, roinița sau hameiul pentru a calma sistemul nervos și anxietatea și a induce un somn liniștit.
Concentrarea și memoria îți slăbesc
Chiar și o lipsă de somn de două ore din opt cât ar trebui să dormi te face susceptibil la afectarea concentrării și a memoriei. Faptul că te simți amețit și fără energie îți poate afecta munca și te poate pune în pericol atunci când conduci. Statisticile arată că foarte multe persoane moțăie atunci când conduc, ceea ce le pune în pericol de a provoca accidente.
Dimineața te simți rău
Dacă dimineața te trezești cu durere în gât, dureri de cap sau gură uscată, toate acestea ar putea fi semne că există o problemă medicală din cauza căreiua nu dormi bine (apnee în somn, sforăit, boală de reflux). Dacă te confrunți cu aceste simptome pe o perioadă mai lungă, solicită un consult medical pentru a detecta problema de bază.
Cum să îți asiguri odihna de care ai nevoie
Majoritatea adulților au nevoie de 7-9 ore de somn pentru a-și menține o stare bună de sănătate și pentru a funcționa normal, dar numai tu îți poți da seama care este numărul de ore potrivit pentru tine, urmărindu-ți reacțiile organismului.
Pentru o odihnă adecvată, specialiștii recomandă în primul rând un program care să nu se schimbe prea mult de la o zi la alta și care să fie respectat chiar și în weekend (aceeași oră de culcare și aceeași oră de trezire). La început e dificil să adormi seara la aceeași oră, dar dacă îți pui o alarmă care să te trezească la aceeași oră în fiecare dimineață, treptat vei reuși să intri într-un ritm bun de somn.
Un alt aspect important și adesea neglijat este să îți păstrezi camera liniștită, întunecată și la o temperatură potrivită. Dacă ți-e prea cald sau prea frig, dacă de afară sau din restul casei se aud zgomote, dacă în cameră e prea multă lumină, nu vei reuși să ai un somn odihnitor oricât ai încerca.
Chiar dacă nu te-ai gândit până acum că mișcarea este importantă pentru un somn bun, experții în sănătate ne asigură că această conexiune este reală. Dacă ai un stil de viață sedentar și dacă obișnuiești să mai tragi câte un pui de somn și după-amiaza, e posibil ca seara să adormi greu sau să te trezești noaptea și să nu mai poți adormi. Ai grijă, deci, ca în timpul zilei să faci suficientă mișcare, chiar și fără să ieși din casă, pentru ca prin aceste activități fizice să contribui la un somn de noapte odihnitor.
Nu mai puțin important este să nu mergi la culcare cu stomacul plin sau după ce ai băut cofeină și alcool. Încetează să consumi alimente sau băuturi cu cofeină la cel târziu ora 15:00, iar dacă bei alcool, asociază paharul respectiv cu masa de seară, pe care ai grijă să o iei la o distanță de cel puțin trei ore de ora ta de culcare.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.