De ce apare euforia alergătorului și ce beneficii are alergatul
De ce apare euforia alergătorului și ce beneficii are alergatul
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestEuforia alergătorului este un sentiment intens de exaltare după perioade prelungite de exercițiu fizic, fiind rezultatul unor reacții chimice din creier și corp.
Euforia alergătorului este un impuls intens de bucurie după o perioadă prelungită de exerciții fizice. În timpul acestei experiențe, unii oameni pot simți, de asemenea, o reducere a nivelurilor de durere și de stres, scrie doc.ro.
În funcție de persoană, această stare se poate instala la 30-60 de minute de la începerea antrenamentului. Acest interval de timp depinde, probabil, de cât de frecvent aleargă o persoană și de nivelul de rezistență al acesteia. Deși acest sentiment este asociat de obicei cu alergarea, multe alte forme de exerciții aerobice, cum ar fi ciclismul, înotul și canotajul, pot oferi o senzație similară.
Din ce cauze apare euforia alergătorului
Motivul pentru care apare euforia alergătorului este necunoscut, dar o teorie evoluționistă cu privire la această experiență sugerează că este o funcție a organismului de a crește șansele de supraviețuire ale unei persoane. În vremurile preistorice, pentru a ieși dintr-o situație periculoasă, era necesar ca o persoană să scape rapid prin fugă, deci este posibil ca această euforie a alergătorului să fi ajutat oamenii să alerge mai mult și mai repede, mascând, în același timp, durerea epuizării. Declanșatorul acestei stări este creierul, care eliberează anumite substanțe chimice și hormoni. Unele dintre aceste substanțe chimice includ:
EndorfineleCreierul produce endorfine care acționează ca receptori opioizi . Eliberarea endorfinelor are multe efecte pozitive asupra organismului, cum ar fi reducerea durerii, creșterea senzației de fericire, reducerea stresului și a anxietății și reducerea simptomelor depresiei.
Endocanabinoizii
Cercetătorii care au explorat euforia alergătorului la șoareci au concluzionat că alergarea a activat sistemul endocanabinoid al creierului (care se activează de obicei atunci când oamenii consumă canabis). Acesta conține tetrahidrocanabinol (THC), care este responsabil pentru senzația de euforie pe care o pot experimenta persoanele care iau acest drog. Deși cercetările sugerează că acest sistem poate juca, de asemenea, un rol în crearea euforiei alergătorului, sunt necesare mai multe cercetări pentru a stabili dacă același sistem devine activat la oameni.
Dopamina
Cercetări mai vechi sugerează că exercițiile fizice activează aceleași căi de recompensă din creier care devin activate la persoanele care suferă de tulburări asociate cu consumul de droguri. Efectele asupra dispoziției se datorează unei creșteri a hormonului numit dopamină.
Datorită acestei activări similare, noi cercetări explorează, de asemenea, potențialul de a folosi alergarea ca instrument terapeutic suplimentar pentru persoanele care se confruntă cu tulburări legate de consumul de droguri sau de alcool. Unele dovezi anecdotice indică faptul că este posibil să devii dependent de senzația pe care o ai atunci când alergi. Dacă se întâmplă acest lucru, o persoană poate încerca să continue efortul pentru a atinge această euforie a alergătorului, alergând mai repede sau pentru perioade mai lungi.
Leptina
Leptina este un hormon care reglează senzația de foame și de sațietate. Unele cercetări sugerează că leptina poate juca, de asemenea, un rol în apariția euforiei de alergător. În studiile efectuate pe șoareci, s-a observat că animalele cu niveluri reduse de leptină au parcurs o distanță mai mare pe o roata de alergare decât cele care aveau un nivel mediu de leptină.
Una dintre concluziile acestui studiu este că șoarecii cu mai puțină leptină au fost mai predispuși să experimenteze euforia alergătorului. Cercetătorii leagă aceste descoperiri de teoria evolutivă, sugerând că atunci când nivelurile de leptină sunt scăzute, acest lucru crește motivația unei persoane de a alerga în continuare în căutare de hrană. Sunt necesare mai multe cercetări pentru a explora modul în care leptina poate afecta nivelul ridicat al omului.
Care sunt beneficiile alergării în fiecare zi?
Alergarea zilnică poate avea beneficii pentru sănătate. Studiile² arată că și dacă alergi doar 10 minute pe zi într-un ritm moderat poți beneficia de:
risc redus de deces prin infarct sau accident vascular cerebral
risc redus de boli cardiovasculare
risc mai mic de a dezvolta cancer
risc mai mic de a dezvolta boli neurologice precum bolile Alzheimer și Parkinson.
În timp ce aceste beneficii pot fi obținute cu un timp minim de alergare zilnică, un grup de cercetători olandezi recomandă să alergi 2,5 ore pe săptămână sau 30 de minute timp de cinci zile pe săptămână, pentru a-ți crește beneficiile care țin de sănătate.
Alte beneficii ale alergării pot include îmbunătățirea somnului și a dispoziției. Într-un studiu³, s-a observat că la un grup de adolescenți sănătoși care au alergat timp de 30 de minute într-un ritm de intensitate moderată în fiecare dimineață timp de trei săptămâni, somnul, starea de spirit și capacitatea de concentrare în timpul zilei au fost mai bune decât cele ale unui grup de control alcătuit din persoane care nu alergau.
Este posibil ca aceleași beneficii să se obțină și din efectuarea a 30 de minute de alte activități zilnice, precum mersul pe jos, ciclismul, înotul sau yoga.
Cine trebuie să ceară sfatul medicului legat de alergare
În timp ce alergarea are multe beneficii și este în general o activitate sportivă sigură, este posibil să nu fie cea mai bună formă de exercițiu pentru toată lumea, în special pentru persoanele cu anumite afecțiuni medicale.
De exemplu, persoanele cu orice tip de boli cardiovasculare sau respiratorii ar trebui să ceară sfatul medicului înainte de a începe să alerge sau de a crește intensitatea exerciților fizice. Alergarea excesivă, frecventă sau viguroasă poate duce, de asemenea, la complicații, cum ar fi rănirea sau supraîncălzirea.
Experții în sănătate avertizează că 1 din 3 alergători amatori suferă cel puțin o accidentare și că aproximativ 75% dintre aceste leziuni implică zona inferioară a picioarelor. Alergătorii pot fi, de asemenea, mai predispuși la leziuni inghinale și în zona spatelui.
Riscul de accidentare și de complicații poate fi redus prin:
Efectuarea unor exerciții de încălzire de intensitate moderată
O bună hidratare înainte, după și în timpul antrenamentelor
Administrarea unui supliment alimentar pe bază de ulei de pește, care să protejeze cartilajele și să mențină mobilitatea
Purtarea unor încălțări adecvate pentru alergare
Evitarea alergării pe suprafețe nepotrivite
Stabilirea unor obiective realiste pentru alergare
Oprirea alergării în cazul în care persoana nu se simte bine
Dacă persoana a suferit un accident - abținerea de la alergare până la refacerea completă
Dacă persoana are anumite probleme de sănătate - comunicarea rutei și a intervalului de timp destinat alergării către un membru al familiei sau altă persoană apropiată.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.